171 



lérkái kerekded ern3^öinél hosszabbak ; a csészéje. 

 hosszabb a bokrétáinál. — Legelőkön, réteken, út- 

 feleken. 2^. Jun.-Aüg. 1-2'. {Ördögszel'ér ; hordaoldal-, 

 ralcohja-, l^eríngö-, átl'ozott szamár-tövis, macska-, száz- 

 fejű-, mezei-töcis.) Mezei I. E. eampcstre. L. 

 . Tőlevelei épek, nyelesek, tojásdad-szívesek, csipkésen 

 fürészesek, középső levelei nyeletlenek, épek, a fel- 

 sők 5 hasábua.k. tövisesen fürészesek ; galléra szálas 

 láncsás, ritka tövisfogu, akkora, mint tojásdad er- 

 nyökéje, szára tetején sátorozó. — Nedves réteken, 

 a Duna partjain, füzesekben. 2|. ,Jul.-Aug. 1-3'. fTe- 

 mondádfú.) Kék 1,E. plánum. /,. 



4. CSOMORIKA. Cicuta. L. 



Tőgyökere vastag, húsos, belső része üreges, melyet 

 kereszthártyák rekgetnek el ; gyökérrostjai fonalala- 

 knak ; levelei 2-3-szor szárnyasok ; levélkéi 2-3 hasá- 

 bnak, sallangjai szálas láncsások, hegyesen fürészesek^. 

 virága fejér. Igen mérges. — Mocsárokban Pest körül, 

 ritka. 2|. Jnn.-Ang. CMérecj hüröTz ; csomorika.) 



Gyilkos Cs. C. virosa. L. 



5. Zeller. Apíum. L. 



Levelei szárnyasok, a felsők hármasok, levélkéi ékala- 

 kuak, hegyén bevagdaltak vagy fogasok ; virága fejér, 

 magvai kerekdedek. — Mivelt tereken, kertek kör- 

 nyékén, termesztik. 0. Jul.-Aug. 1-3'. {Zeller.) 



Nagyszagu Z. A. graveolem. L . 



(>. PETREZSELYEM. Petroseliniim. Holfm. 



Szára felálló, szegletes ; levelei felül fényesek, alól ho- 

 mályosak, az alsók háromszor szárnyaltak, a felsők 

 hármasok, levélkéi láncsások, épek vagy 3 metszetüek ; 

 virága fejér; magvai tojásdadok. — Kertek mellett,., 

 mivelt tereken, nagyban termesztik. Q. Jul.-Aug. 1-3'. 

 {Pdrezsehjem.) Közönséges F, F. sativum. Hoff)n^ 



