ISO 



alig kerekdedek, karélyosak vagy csipke'sek. — A 

 gödöllői erdőkben gyakori. 2|, Jun.-Jul. 2-3'. 



Függős V. T. aquilegífoUum. L. 



Hosszában rovátkolt termése egyenes hegyű s vacz- 

 kában íil. 2. 



Bugája tornyadzó vagy tojásdad alakn, virágai ritkásak, 

 vagy ágacskái hegyein ernyősek, de nem sűrűk. 3. 



Bugája csaknem sátorozó, virágai s termései az ághe- 

 gyeken csomóban ülnek, 7. 



Kocsányjai szárnyason fűzöttek, t. i. kocsányja, alsó 

 oldalágai sokkal kurtábbak, mint a középső ; zilált 

 virágai bókolok ; virágzata bugás ; szálas levelei fény- 

 lők, a szárhegyiek néha hármasok ; felső levelei hü- 

 velyének füle tojásdad-hossz iikás kihegyezett s fo- 

 gasolt ; gyökere terjedő. — A budai hegyi és a pesti 

 homoki réteken. 2^. .Jun.-Jul. 1-2'. 



Gralaj V. T. galioides. Nesiler. 



Kocsányjai hármason fűzöttek, azaz : kocsányja oldal- 

 ágai akkorák, mint a középső. 4. 



Szára kisebb-nagyobb mértékben kékes hamvas. 5. 



Szára nem hamvas. 6. 



Levelei nyelecskéi kiálló vonalaiknál fogva, ormósak ; 

 levélkéi kerekdedek vagy ékalakuan visszás- tojásdadok, 

 3 — 5 foguak ; levelei hüvelye fülei kurták, lekereki- 

 tettek, kissé széllyeltartók, porodái lefüggők. — Hegyi 

 és homoki gyepeken. ^■. Maj.-Jul. 1-2'. 



Kis V. T. minus. L. 



Levélkéi kerekdedek vagy visszás tojásdadok, 7 foguak ; 

 levelei hüvelyei fülei kurták, lekerekítettek, kissé 

 széllyeltartók ; kocsánykái, virágai és porodái egyenesen 

 előreállók. — Hegyi réteken, a homokdombokon Pest, 

 Gödöllő és Vácz körül, ritkább. 4. Jun.-.Jul. 2-3'. 



Magas V. T. elatiim. Jacqu. 



Levelei hüvelye fülei szélesek, lekanyarítottak, vizirá- 

 nyosan állók, végre hátra göugyölödöttek, levele 



