210 



kerekdedek, alig fogasok ; szárlevelei lassanként elkes- 

 kenyedö karélynak, a legfelsők szálas láncsások, kopa- 

 szok, épélüek ; pongyola fürtje megnyúlt ; virága sár- 

 ga ; beczöi kardliegyüek. — Töltéseken, köves helye- 

 ken, a budai szöllök gyepűi mellett, a pesti homokon 

 ritka. 0. Jun.-Oct. 1' 2-4'. (Brassica elongatn. W. K.) 

 Haraszt ^y. E. elongattwi. Echh. 



15. SORAPÁR. Diplotaxis. D. C. 



1. Szára leveles, alja csaknem kórós ; alsó levelei szárnya- 



son hasogattak, hasábjai szálasok ; felső levelei épek, 

 szálasok, épélüek, mind kopaszok ; kocsányja kétannyi, 

 mint a virága; szirmai kerekded visszás-tojásdadok s 

 kurta nyaknak. — Hegyi és homoki réteken bőven. 2]., 

 Jun.-Sept. l-l "2'. Sallaiigos S. D. tenuifolía. D.C. 



2. Szára csak tövön leveles, fűnemű ; levelei ziláltan sző- 



rösek, öblösen fogasok vagy félbeszárnyasok, kerélyai 

 tojásdadok vagy hosszukások, fogasok, a végső visszás 

 tojásdad, szegletes, fogas : kocsányja virágával egyen- 

 lő ; szirmai kerekded, visszás-tojásdad, kurta nyakuak. 

 — Az előbbivel. 0. Jun.-Oct. »'2-l'/2'. 



Köfali S. D. muralis. D. T. 



16. TERNYE. Alyssum. L. 



1. Szálcsái belső oldalán tompa fogacskák vannak ; táskája 



rekeszeiben két vagy több magcsa van ; törzse kórós ; 

 tavaszi hajtásai hegyökön fürtösön ágasok; fürtje bugás, 

 termése bugája sem nyúlik meg ; törzse levelei hosz- 

 szukások, nyélbe elkeskenyedők, puha molyhosak, — 

 Mészsziklákon, a Sz. Gellért oldalán igen bőven. 2.]-. 

 Apr.-Maj. 6-12". Kövi T, A. mxatile. L. 



Hosszabb szálcsái tövüktől közepökig szárnyas élüek; 

 kurtább szálcsái tövén hasonlóul szárny forma pót van. 2. 



2. Táskája rekeszeiben egy magcsa ül ; táskája tömött s 



lelapult csillagszőreitöl szőke ; tojásdad magva egyik 



