212 



18. LAPICZ. Luuaria. L. 



Szára felálló, hengeres ; alsó levelei ellenesek, a felsók 

 váltogatok, szívesek, hegyesek, csipkésen füre'szesek, 

 szőrösödók ; kékes piros virágai sátoros bugát alkot- 

 nak ; táskái körkörös láncsások, mindkét végok felé 

 kihegyezettek. — A pilisi árnyas erdőkben. 2^. Maj.- 

 Jiin. 2-4'. Begyes L. L. redivíva. L. 



19. DARA VIRÁG. Draba. L. 



Szára ágas és leveles ; közép és felső levelei tojásdadok, 

 szárölelők ; kocsánykái vizirányosan állanak, kétszer 

 akkorák, mint a táskái ; szirmai épélűek, fejérek. — 

 Hegyi és homoki minden gyepen. 0. Maj.-Jiin. 6-12". 



Kövi D. Z). muralis. L. 



Tőkocsányja van. 2. 



Tőkoczányja kopasz ; törékeny levelei szálasok, hegye- 

 sek, serteszőrü szemszőrösek ; porodái szirmaival egyen- 

 lők ; bibeszára akkora, mint a táskája kereszt átmérő- 

 je, virága sárga. — Mészsziklákon Bnda körül. -^. 

 Kora tavaszszal. 1-6". Köyér D. D. aizoides. L 



Tőkocsányja tövön szőrös, felső része s ágai kopaszok; 

 tőlevelei láncsások, hegyesek, vállban elkeskenyedők ; 

 táskái láncsások, hosszukások v. kerekdedek, kocsány- 

 káinál kurtábbak ; bibeszára igen kurta ; szirmai ere- 

 sze bemetszettek ; virága fejér. — Minden gyepen, 

 kora tavaszszal. 0. 2-6". (Füstvirág; Jiorpavirdg ; 

 ködvirág.) Köd D. B. verna. L. 



20. TORMA. Cochlearia. L. 



Tőlevelei hosszukások, szívesek vagy tojásdad-szívesek, 

 csipkések, alsóbb szárlevelei fésűsen szárnyason szab- 

 daltak, a felsők tojásdad-láncsások, csipkésen fürészesek, 

 a legfelsők szálasok, csaknem épélűek ; táskái kopácsai 



