235 



í>. Szirmai épek, kicsípett élűek ; csészéje csövesen ék- 

 alaku ; szárhegyi virágzata tömött csomóban álló sok- 

 virágu buga ; az egész növény kopasz, azonban szára 

 felső bütykei gyűrűsen ragacsosak ; levelei tojásdadok. 

 — A budai Széchenyi (Sváb) hegyen. 0. Jun.-Aug. 

 l-l' 2'. Szegfű Sz. S. Armeria, L. 



Szirmai két hasábuak. 7. 



7. Virágai villás águ szára hegyén magánosak, felállók ; 



?zára kocsányjaival együtt ragacsos, gyapjas ; levelei 

 hosszukások, hegyesek, a legfelsők láncsás tövükkel 

 keskenyen összefutok, a legalsók visszás-tojásdadok ; 

 virága halvány testszinű. — Bozótokban, vágásokon, 

 gyepűk mellett, ritka. 0. Jul.-Sept. 



Estveli Sz. S, noctiflora. L. 

 Virágai nem szárhegyiek s nem magánosak. 8. 



8. Virágzata fürtös. 9. 

 Virágzata bugás. 10. 



9. Fürtje kétágú, fürtje virágai párosak ; csöves s kissé- 



hasas csészéje kurta kocsányjával együtt bókoló, 

 termése csészéje tojásdad-hosszúkás s felálló ; leve- 

 lei körkörös-láncsások, kihegyezettek, lapiczkások ; vi- 

 rága fejér. — Hegyi szántóföldeken, ligetekben, Buda 

 körül. G. Maj.-Jun. 1-2'. 



Kétkétágu Sz. S. dicliotoma. Elirli. 

 Fürtje ritka virágú ; hosszú kocsányu virágai ellene- 

 sek ; csészéje igen hosszú, a termésén bunkós ; alsó 

 levelei hosszú nyélbe keskenyedők, visszás láncsások, 

 a felsők összenőve nyeletlenek, láncsások, tövön szem- 

 szőrösek ; magános szára felegyenesedő. — Hegyi réte- 

 ken, köves helyeken, homoki réteken s szántóföldeken. 

 4. Jul.-Octob. 1-3'. Gór Sz. S. longiflora. Elirli. 



10. Ágai és bugái ellenesek, ágai háromfelé ágasok, 3-7 

 viráguak, egy sornak, bugái konyák ; csészéje csöves, 

 fogai hegyesek ; levelei hegyesek, láncsás körkörösek,, 

 az alsók majdnem lapiczkások, a felsők szálas láncsá- 



