267 



kei hosszúkás láncsások, ránczos magvát fonalalaku 

 vékony ormó keriti körül. — A Széchenyi hegyi nyílt 

 réteken és szántóföldeken ritkább, gyakoribb a Sorok- 

 sár felé eső kövér gyepeken. (F. canescens. Bess. P. 

 ascendens. Kit.) Felegyenesedő P. P. inclinata. Vili. 

 Szára felegyenesedő, molyhos ; levelei 5-sek ; levele el- 

 keskenyedett épélű vállú s visszás-tojásdad, mélyen 

 bevagdalt fűrészes, vagy szárnyason sallangos, éle be- 

 göngyölödött, alól fejér molyhos ; ránczos magva pré- 

 metlen. — Dombokon, verőfényes réteken, száraz gye- 

 peken, sőt berkekben is. 2\. Maj.-Jul. V2-IV2'. 



Ezüstös P. P. argentea. L^ 



5. CZIKLÁSZ. Geum. L. 



1, Alsó levelei félbeszárnyasok, a felsők hármasok ; csé- 



széje letüremlett ; sárga szirmai visszás-tojásdadok ; 

 magvai szőrösek, magva kalászai 2 czikküek, alsó 

 czikke kopasz s ennél a négyszerte nagyobb felső 

 czikk töve szőrösödő ; gyökere jóféle szegfű szagú. 

 — Bozótokban, erdőkben, gyümölcsösökben. 2\. Maj.- 

 Jun. '/2-2'. (Gyönibéres gijőkér ; szegfússagu gyökér; 

 erdei szegfii.) Szegfüszagu Cz. G. urbamiw. L. 



2. Alsó levelei félbeszárnyas csonka szárnyasok, melyek 5 



karélyosnak látszanak, fürészesen-csipkések, szárleve- 

 lei 3 karélyuak, bevagdalt fogasok ; sárga szirmai ha- 

 rangalakuak csészéjénél nagyobbak, lehullok ; egytagú 

 magvai magva kalászaival együtt gyapjasok. — A pi- 

 lisi magasabb hegyek árnyas berkeiben. 2Ji^. April.— 

 Maj. '/2-r. (Waldsteinia geoides. W.) 



Karélyos Cz. G. montanum. L. 



6. PÁRLÓ. Agrimouia. L. 



Levelei csonka-tollas szárnyasok, fűrészes levélkéi alól 

 szürke kurtaszőrűek ; virágzata hosszú füzér ; sárga 

 szirmai tojásdadok ; termése csészéje visszás-kup- 



