279 



Csészéje fogai gyapjasok, felállók; levélkéi kurta nye- 

 lecskések, liosszudacl-tojásdadok, alik fogasok ; szára 

 henyélő, azután felegyenesedő, alig tekergős, igen 

 ágas, borzas. — A sz.-endrei és váczi hegyi gyepe- 

 ken nem gyakori, bőven terem a Tisza rétjein. -4. 

 Jun.-Jul. 2-3'. (xyapjas. L. T. expansum. W. K. 



12. Füzére gömbalaku, magános, gallértalan ; csészéje 10. 

 . sinóru, piros bokrétája felénél is kurtább, fogai fo- 

 nalaknak szemszőrösek ; termése csészéje felálló ; 

 pálhái szabadon álló része láncsás, hegyes ; levélkéi 

 körkörösek, igen finom fogasok ; szára tekergős. — 

 Hegyi és ligeti réteken, bozótokban ^. Jun.-Jul. 

 1-2'. Gacsibás L. T. médium. L. 



Füzére hosszúkás-hengeres, leginkább kettős, a töve 

 néha galléros ; csészéje 20 sinóru, fogai araiaknak 

 szemszőrösek, 4 felső foga csövénél 2-3-szor kurtább ; 

 pálhái szabadon álló része láncsások, kihegyezettek, 

 ritka fűrészfoguak ; levélkéi hosszúkás láncsások, 

 tövises fűrészfoguak s felálló szárával együtt egészen 

 kopaszok. — Ligeti és hegyi réteken bőven. 4. Jun.- 

 Jul. 1-2'. Piruló L. T.ruhens.L. 



13. Csészéjel fogai egyenlő hosszuk vagy a két felső foga 

 hosszabb ; virággombjai kocsányosak, gallértalanok 14. 



Csészéje két felső foga a többinél szembetűnően rövi- 

 debb. 19. 



14. Csészéje akkora vagy hosszabb, mint a bokrétája. 15. 

 Csészéje felényi, mint a bokrétája. 16. 



15. Pálhája hártyás, zörgős ; levélkéi visszás-tojásdadok, 

 fürészesek; szára ágas, igen vékony, tekergős, elte- 

 rült ; kocsányja igen kurta, csészéje csövénél sokkal 

 kurtább, virágzás után lehajló ; termése csészéje alsó 

 oldalán tövig behasadt ; virága apró fejér. — A jász- 

 sági és kunsági szikes mezőkön. — 0. Jun.-Jul. 

 8-18". KiSTirágu L. T. parmflórum. Ehrli, 



