280 



Pálhája kótaalaku, fejér szegélyű, ikrás fogas ; levélkéi 

 visszás-tojásdad. láncsások, tompák, egyenetlen fűrész- 

 foguak ; szára csaknem magános, kopasz, felálló ; 10 

 sinóru csészéje fogai araiaknak, egyenetlenek, verlienyes 

 bokrétájával csaknem egyenlők. — Száraz réteken, a 

 Tisza vidékén. 0. Jun-Jnl. 3-8". 



Sugár L. T. strictum. L. 



16. Kocsánykái igen knrták, csészéje csövénél 2-3-szor 

 kurtábbak, virágzás után lehajlók ; levélkéi körkörö- 

 sek, éles fürészfoguak, alsó lapjaikon szárával együtt 

 szőrösek, élőkön sűrűn erezettek, erecskéi megvasta- 

 godottak , szára felálló vagy felegyenesedő ; virága 

 fejér. — Minden gyepen. 2\-. Maj.-Jun. 6-18". 



Háromfejű L. T. montamim. L. 



Virággombjai belsejében álló kocsánykái csészéi csöveivel 

 egyenlők, vagy azoknál 2-3-szor hosszabbak. 17. 



17. Szára henyélő, gyökerező ; pálhái száraz hártyájuak, 

 széles láncsások, fulánkosak ; virága fejér vagy verlie- 

 nyes fejér, kocsánykái virágzás után lehajolnak. — 

 Réteken, legelőkön mindenütt, kiváltképen nedves 

 helyeken. 2|. Jun.-Sept. Földön fekvő szára 1-2'. (Fejér 

 lóhere.) Gyökerező L. T. repeiis. L. 



Szára nem gyökerező. 18. 



18. Szára felegyenesedő, kopasz, bördős, könnyen össze- 

 nyomható ; levélkéi kótaalakuan körkörösek, tompák, 

 apró fürészfoguak, élén kétfelől mintegy 20 ere van ; 

 kocsánykái virágzás után lehajolnak ; bokrétája fejér, 

 azután rózsaszínű, közép virágai felül fejérek, alól 

 pirosak, a szélsők pirosak. — A megye síkján eső 

 minden réten, kivált a nedves helyeken. ^■. Maj.- 

 Sept. l-l V2'. Korcs L. T. hyhrichm. L. 



Szára hen^^élő, szegletes-barázdás, girbe-gurba. kopasz ; 

 levélkéi visszás-szívesek v. visszás-tojásdadok, hegyök 

 kicsípett, fűrészesek, fűrészfogai sertések ; pálhái fejér 

 szegélyüek, tövön szárölelők ; virága pirosolló. kocsány- 



