288 



kuan felényiek, mint a csöve, csaknem egyenlők ; hü- 

 velyei vizirányosan állanak ; levélkéi visszás-toj ásda- 

 dok vagy visszás-szívesek vagy hosszúkás szálasok, 

 csonkák. — A budai gyepeken ritkább, sok van Üröm 

 és Weindorf körül. 0. Maj.-Jun. 1-3'. (Szennyes B. 

 V. sordida. W. K) 



Píagyvirágii B. V. grandiflora. Scop. 



Bokrétája lilaszinű vagy piros ; (a, pannonicáé néha fe- 

 jér.) 10. 



10. Hüvelyei kopaszok, vagy alig szörösödök. 11. 

 Hüvelyei borzas szőrösek. 14. 



11. Virágai egy hónalji fürtben 2-5-en vannak ; vitorlája 

 kopasz, egész bokrétája szennyes lilaszinű ; csészéje 

 fogai egyenetlenek ; hüvelye szálas-hosszúkás ; levélkéi 

 tojásdadok vagy hosszukások, tomj^ák. — Bozótokban, 

 gyepűkben, erdőkben gyakori. ^. Maj.-Jul. 1-2'. 



Gryepűi B. V. Sepímn. L. 

 Virágai a levél hónaljában leginkább kettőnként álla- 

 nak. 12. 



12. Levélkéi ékalakuak, a felsők két karélylyal csorbák 

 az alsók visszás-szívesek ; vitorlája kopasz, csészéje fo- 

 gai láncsás araiaknak, elöreállók ; hüvelye szálas. — 

 Mivelt helyeken, gyepeken vetések közt. 0. Maj.-Aug. 

 1-2'. SzívesleTelü B. F. cordata. Wulf. 



Levélkéi egyszer kicsípetten csorbák, néha hegyesek. 13. 

 lí. Hüvelyei felállók, hosszukások, szőrösek, magva go- 

 lyóalaku, kétfelől behorpadt ; vitorlája kékes, szár- 

 nyai bibor pirosak, csolnakja fejéres ; levélkéi visz- 

 szás-tojásdadok. — Nagyban vetik. 0. Jun.-Aug. 1-3'. 

 {Ló- V. ahralc-borsó ; lednél', vad lencse ; bükJiöny.) 



Abrak B. V. satíva. L. 



Hüvelyei lehajlók, szálasok, ha megérnek, kopaszok ; 

 feketék, magva golyóalaku ; bekrétája piros, vitorlája 

 kopasz ; levélkéi hosszudadok, keskenyek, az alsók 



