öOö 



Épélü levél, Foliinn integer rimuvii, az olyan levél, melynek 

 az éle nincsen bevagdalva, mint p. o. a Loncz, Lonicera 

 levele. 



Enyves, viscidnm, midőn a növény valamely szerve olajos 

 gyantát izzad ki s a miatt ragacsos, p. o. az Eny- 

 vencz, Viscaria szára bütykei alatt. 



Érdes, scabruvi, ha a növény szára, levele felülete, ormója 

 vagy éle kemény kurta fogakkal vagy szőrökkel be 

 van nőve, melyet leginkább ujjaink e felületen való 

 huzgálásával veszünk észre, mint p. o. az Atraczél, 

 Anchusa szára és levele. 



Eres vagy erezett, renos^im, ha a levél vagy levélnemű 

 részek vékony ágazatokkal hálósán vannak keresztül- 

 kasul szőve, mint p. o. a Körtefa levelében lévő 

 legvékonyabb elágazások, vagy a Csésze szárny, 

 PolygaJa színes csészéjében levő piros ágazatok. 



Eresz, Liwlms, láfiá : Karima. 



Ereszték, Commissura, az ernyősök kétfél magva egymást 

 érő belső laiDJai, melyek eg;fmásra levén támasztva, 

 valóban egygyé is nőnek. 



Érintkezési lap, Commissura, ugyanaz, a mi az elébbi. 



Ernyő, Umheíla az olyan virágzat, melynek a kocsányjai 

 egy pontból indulván, csaknem egj'-enlö magasságra 

 jutnak s hegyeiken aztán kifej lik a virág, mint a 

 Kan kálin, Primula virágzata. Kétszeres ernyő, 

 Umhella composita, [pedig az olyan virágzat, mely miután 

 ernyővé kifejlődött, mindenik kocsányja tetején ismét 

 egy kis ernyő = ernyőké fejlik ki, mint p, o. a Ka- 

 por Anetlmm virágzata. 



Évelő, perennis, olyan gyökér vagy szár, mely kifejlése 

 után több éven át elél, szárat hajt és virágzik. 



Faj, Species alatt olyan növényeket értünk, melyek mind 

 külső bélyegeikre, mind belszerkezetökre nézve egy- 



