30ü 



vágásai tomioa szögűek, kiűlö részei pedig hegyesek 

 mint a Fűz, Salix levelei éle. 



Foltos, mamlatum, midőn a növény valamely szervén a 

 szerv alapszínétől elütő szinü pettyek vagy terüle- 

 tecskék vannak, mint a Bürök, Conium szárán, 



Foualalaku, filiforme, midőn a szerv hosszában menőleg jó 

 darabon egyenlő vékony átmérőjű mint p. o. a Ku ko- 

 ri ez a csövéből kinyúló bibeszárak. 



Forradás, Sutura, válu, barázda vagy sinóralakú növés, 

 mely helyeken két szomszéd szerv nőtt együvé, ezen 

 összenövés rendesen a szerv kifejlődéséig tart a midőn 

 ugyanis azon a helyen a szerv felfeslik^ ilyen forradásuk 

 van p. 0. a b e c z ő k n e k. 



Forrtportokuak, Syncjenesia, az egy fészekben egyesült, 

 virágok portokai olyan csővé nőnek, melyen kétágú 

 bibeszáruk átnyúlik, mint a milyenek a Napvirág kö- 

 zép virágaiban levő portokok 



Forrtszirmuak, gamopetala, minden egytagú bokréta. 



Fűféle, herhaceum, olyan növény, melynek rostjai puhák 

 és meg nem keményednek. Ellentéte a fafélének, mely- 

 nek rostjai megkeményednek. 



Fnláiik, aciileus, a növények felszínén vagy élén növő szú- 

 rós szerv, mely csak a felbőrre nő s arról kön- 

 nyen leválasztható, mint a Rózsa-és Akász fákon- 



Fürészes, serratum. ha a levél vagy a levélnemű szerv 

 éle fennyedén ugy van bevagdalva, hogy bevágásai 

 szűkszegletűek, kiálló részei is hegyesek, mint a Rózsa- 

 fa levélkéi. 



Fürt, Racemiís, olyan virágzat, melynek a főkocsányjából 

 kinövő s el nem ágazó kocsánykáin vannak a virágok 

 kifejlődve, mint a M. Gyöngyvirágé, Convallciria 

 majális. 



Füzér, Spica, olyan virágzat, melynek a főkocsán}-jára 

 kocsánytalanul vannak a virágok felfűzve, mint az 

 Árpa; az Útifű, Plantago virágzatában. 



