Torzsa, Sjjcidkc, olyan virágzat, melynek meghú.sosodott 



vastag kocsányjára nőnek a virág ten3'észgzervei, mint 



a Kon tv virágé. Anim. 

 Törzsök, Truncus, széles értelemben a növény tövéből 

 felfelé növő része a növénynek, szorosabb értelemben 

 a faféle növények dereka. 

 Tövis, SiÁna, a növény szára belső részéből induló s ki 



nem fejlett hegyes végű törpe ág ; ilyen tövise van a 



Kökény szilvának. 

 Tüske, Spina, lásd: tövis. 

 Tüsző, FoJUcnlus, egyetlen termő levélből alakult oly tok 



termés, mely a szár vagy a kocsány felől való oldalán 



egyfelől feslik fel; ilyen termése van a Sarkvirág- 



nak, Delphinium. 



U. 



Ujjas, digitatum, az olyan fűzött levél, mely 5-7-ével 

 nő egy közös nyél végére, mint a milyen a Bokré- 

 tafa, Aesculus levele. 



Üstök, Coma, a virágzat, vagy a mag, vagy a gyökér 

 tetejére egj csomóba nőtt rost. vagy hajszálalaku 

 nyujtvány ; mint a milyen van az Üstökös Gyön- 

 gyike, Muscari comosiim virágzata tetején. 



Vaczok, Beceptacuhim, a kocsány, vagy a kocsán3'ka meg- 

 vastagodott vagy épen kiszélesedett teteje, melj^en 

 aztán a virág részei fejlenek ki. Lásd a XXYL lapon 2. 

 szám alatt. 



Válaszfal, Dissipninentum, a magrejtőt rekeszekre osztó 

 liusos vagy hártyás részek, mely a magrejtő alakulá- 

 sakor a termőlevelek befelé fordult széleiből alakul. 



Válfaj, Varietas, valamely növény faj eredeti alakjától 

 némi mellékes jegyekben eltérő olynemü változat, 



