IRODALMI ES HERBARIUMI FORRÁSOK ; A JELEK MAGYARÁZATA. XVII 



tatni. E Herbai'ium Normálé Transsilvanicumot költség szempontjából 

 kiadta a: Societas Natur£e-Cnriosornm Transsilvanica Cibiniensis ; 

 máskülönben pedig Fuss Mihály nevéhez fűződik az, ki nemcsak az 

 eszmét adta hozzá, s nemcsak szerkeszté és összeállítá, — hanem leg- 

 nagyobb részben (803 számot) saját maga gyűjté is össze. ■ — Fuss 

 Mihályon kívül gyűjtöttek még e herbárium számára: Barth Josef 

 (133 sz.) ; Unverricht Kari (64 sz.) ; Eeckert Dániel (47 sz.); Janka 

 Victor (íi3 sz.) ; Wolff Gábor (5 sz.) ; Herzog Michael (4 sz.l; Fronius 

 Friedrich (3 sz.) ; Reissenberger Ludwig (2 számot) ; végűi Bergleiter 

 Gustav, Fuss Kari, Göbbel Fridrich, Kayser Gustav, Kiadni Friedrich, 

 Platz Friedrich és Sill Ernst, egy-egy számot. 



Ueber eiue neue Hepatica (H. transsilvanica Fuss) I. (1800) 83, — 

 Botauische Kotiz. I. 134. — Bericht über eine Pieise in die nordöst- 

 lichen Karpathen Siebenbürgens. Y. 93. — Zur Flóra Siebenbürgens. 

 V. 3, 59 ; VI. 15.5 ; VIII. 170 ; XIII. 17.5, 199 ; XIV. -iS. Ez utolsó czím 

 alatt tíchott és Kotschy, Heufíel, Grisebach, Andr», Scliur közlemé- 

 nyei vaunak ösmertetve. 



Fuss Crypt : « Systematische Aufzáhlung der in Siebeubürgcn angegebenen 

 Cryptogamen.» Archiv des Vereins für siebenb. Landeskunde. Neue 

 Folge. XIV. separata 135 p. 



GöBBEL Friedrich. A 8S3-ik számot gyűjtötte a Fuss Herbárium Normálé 

 Transsilvanicum-jába. 



Grisebach Heinrich Eudolf August. Nagyhírű botanikus, s a göttingai 

 egyetem egykori tanára. Szül. Hannoverben 1814 ápr. 17; elli. Göttin- 

 gaban, 1879 máj. 9. — Főműve: «Die Vegetation der Erde» Erdély 

 flórájával is foglalkozik a növénygeographia szempontjából. 



Grish. Iter. — Grisebach et Schenk : Iter Hungaricum a. 1852 susceptum. 

 Beitráge zur Systematik der uugarischeu Flóra. Berlin, 18.52. 8°, 

 p. 2'.)1. — Tartalmazza ezt a: Wiegmanu's Archiv für Natur- 

 geschichte. — Ez az első kritikus, modern florisztikai munkánk, mely 

 Baumgarten számos téves adatát helyreigazítja. Több új erdélyi növény 

 leírását is tartalmazza. A bőséges anyagot e munkájokhoz Fuss Mihály- 

 tól és Heufíel Jánostól kapták, mert személyesen Erdélyben úgyszól- 

 ván nem is botanizáltak. Csupán a Frumószán jártak személyesen 

 Fuss Mihálylyal, 1852 szeptemb. 19-én, s aztán az őszi kellemetlen 

 időjárás miatt elhagj'ták Erdélyt. 



Grish. Hier. — Coramentatio de distributione Hieracii generis per Eiu'o- 

 pam geographica. Goettingse, 1852. 4°, 80 p. 



Grish. Beliqu. — Reliquife Grisebachiante Flóra Em-optea. Fragmentum. 

 Ex mauuscripto a Clarissimo, e vita decessi filio, Dre Edvardo Grise- 

 bach, Germaniíe apud S. Petropolitanos in Eossia consule, benigne 

 communicato edidit Augustus Kanitz. Claudiopoli. 1882. 8°, 58 p. 

 Melléklet a Magyar Növénytani Lapok VI. évfolyamához. 



GuTENBRUNNER F. X. dl', med. — Elöl)b (1860-as években) a veszteglő 

 intézet direktora Ojtozban, majd gyakorló orvos Adjudon Moldvában. 



Gutenh. VSV. — Verhandlungen und Mittheiluugen des siebenbürgi- 

 schen Vereins für Naturw. zu Hermanustadt. Hermannstadt, 8°, — 

 folyóiratban: Botanische Notiz. XVI. (1865) 17. 



Haberle Károly. A növénytan professzora, s egyszersmind a füvészkert 

 igazgatója volt a budapesti tudomány-egyetemen. Szül. Erfurton, 

 1764 febr. 11 ; elh. Budapesten, 1832 június 1. — Műve irodalom-tör- 

 téneti becsű : Suecincta rei herbariee Hungarise et Transsilvanise 

 história. Budfe, 1830. 8°, 66. p. 



9 



SiMONKAi : Erdély flórája. ^ 



