IRODALMI ES HERBARIUMI FORRÁSOK. A JELEK MAGYARÁZATA. XXIII 



hol 1S7 l-ben hunyt el. — Herbáriumát a Siebenbürgischer Vérein für 

 Naturwisseuschaíten za Hermannstailt, vette meg 1858-ban s azóta ott 

 található. Adatokat közöl tőle Fuss Mihály a FI. trans. excurs.-ban. 



Klatt dr. F. W. — Linnsea folyóiratban XXXIV. (1865 — 6) 537 : Eevisio 

 Iriclearum. 



Klein Gyula. — A budapesti műegyetemen a növénytan professzora. 



Botanisches Centralblatt II. (1881) 124. lapján : Ein neuer Standort 



der Syringa Josika?a Jacq. fii. 

 Természettudományi Közlöny XIII. (1881) 314. lapján : Hazánk Or- 

 gonafájának (Syringa Josiktea) iij termő helye. 



Klopps Mathias. — Ág. hitv. lelkész Wallendorfon Besztercze mellett. 



RlopjisVSV. — Verhandlungen und Mittheilungen des Siebenbürgischen 

 Vereins für Naturwisseuschaften zu Hermannstadt, 8"^, — folyóirat- 

 ban : Uebersicht der zu Wallendorf bei Bisztritz im J. 1853. gemachten 

 meteorologischen Beobachtungen. VI. 139. 



Knapp Josef Ármin. — Assistens volt Kolozsvártt a tudomány-egyetem 

 növénytani tanszékénél; most Bécsben a gyógyszerész- egylet herbáriu- 

 mának conservatora. — Született Alsó-Köróskény Xyitramegyében, 

 1840. 



Knapp (JBZ. Oesterreichisclie botanische Zeitschrift, redigirt von Sko- 

 fitz, Wien. 8^ — folyóiratban : Zur Verbreitung der Veronica grandis 

 Fisch. XXVII. (1S7'7) 3(;2. — Literaturbericht: XXVI. 311; XXVII. 

 107 ; XXVIII. 141. — Correspondenz-közlés : XXVI. 315. 



KocH Karl dr. med. et philos. — Egyetemi tanár volt Berlinben. Szül : 

 Weimar 1809 jun. 6 ; elh : Berlin 1879 máj. 25. — Erdély flórájára is 

 kiható pontos, kritikus műve : Dendrologie. Báume, Striiucher und 

 Halbstráucher, welche in Mittel und Nord-Europa in Freien kultivirt 

 werden. Kritisch beleuchtet. Erlangen. 8^. I, (1869) ; II. (1872—3). 



KocH DR. WiLH. Dan. Jos. — Egyetemi tanár Érlangenben. Szül. 1771 ; 

 elh. 1849. 



D. Koch. Linn. — Linnaea folyóiratban XIII. (1839) 337 — 8, mit taf. n. 

 VI . Waldsteinia trifolia Rocliel, eine neue Art aus Siebenbürgen. 



Kollár Vinzenz. A es. kir. állattani múzeumnak főcustosa volt Bécsben. 

 Szül. Ki-anovitzon, Porosz-Szilóziábau 1797 január 15 ; elh. Bécsben 

 1830. jun. 3. — Kiváló entomologus volt ugyan, de mint botonikus is 

 idézve van a Fuss «Flóra Transsilvania? excursoriai)-jában. 



KoTSCHY Theodor. A cs. kir. botanikus miizeum segédöre volt Bécsben, s 

 mint ilyen, nevezetes utazásokat tett. így Erdélyben lS46-ban és 1850- 

 ben fü veszett, mely alkalmakkor gyűjtött érdekes növényei szolgáltat- 

 ták az anyagot a saját maga által, s a Schlott-tal közzétett fontos köz- 

 leményeihez. 



Szül. Ustronban Sziléziában 1813 ápril 15; elh. Bécsben 1866. 

 június 11. 



Kotschji EicJien. — Die Eichen Európa' s und des Orients Wien und Olmütz. 

 1858 — 62. folio 4U színezett táb. szöveggel. — Speciális lelőhelyeket 

 nem tartalmaz. 



Kotschi/ ZBG. — Verhandlungen der k. k. Zoologisch-botanischen Ge- 

 sellschaft in Wien. Wien 8^ — folyóiratban : Beitráge zur Kenntniss 

 des Alpenlandes in Siebenbürgen. III. (1853) 57, 131, 271. 



Kovács Gyula. Kézdi-Szt-Lelki. A Nemzeti Muzemn custosa, végül egye- 

 temi tanár volt Budapesten. Szül. Budán 1815. szept. 25 ; elh. Buda- 

 pesten. 1873 jun. 22. — E kiváló íloristánk gyűjteménye alapján több 

 érdekes adatot sorol fel Erdélyből Sternheim, az alább idézett művé- 

 ben. Gyűjteménye nagyrészt a ^Magyar- Nemzeti Múzeum birtokát 



