ERDÉLY FLÓRÁJÁNAK JELLEMZÉSE. 17 



Erddi/i iwvenyclí, melyek Ausztriában Az ausztriai tartományok növényei, 



hiányoznak : melyek Erdélyben hiányoznak : 



488. Botrychium matricariaefol. A. Br. 4()8. Aspleninm Selosii Leyb. 



489. Ceterach officinarum Willcl. 469. — fissnm Kit. 



490. Cystopteris Sudetica A. Br. 470. — fontaiium K. Br. 



Az ausztriai tartományokkal való egybevetés után, mely Er- 

 dély növényzetét alakokban gazdagnak, színekben rendkívül érde- 

 kesnek és változatosnak tünteté fel, hasonlítsuk össze Erdély növé- 

 nyeit hazánk más részeinek flórájával. Ha ez összehasonlításnál az 

 Alsó-Duna szorosának kicsiny területíi, de azért kiválóan érdekes fló- 

 ráját a számításból kihagyjuk, minthogy ez amúgy is inkább Erdélyhez 

 csatlakozik, mint hazánk bármely más részének növényvilágához : 

 akkor az eredmény Erdélyre ismét igen kedvező ; mert kitűnik, hogy 

 flórája úgy a havasi tájak növényeiben, mint a mélyebb régiók honosai- 

 ban feltűnően gazdagabb a vele összemért, legalább is kétszer oly nagy 

 területen lakó Királyhágón inneni flóránál. 



Mielőtt Erdély s a Királyhágón innen eső részek növényzetének 

 összehasonlításához fognánk, nem hagyhatjuk figyelmen kívül azt 

 sem, hogy Erdélyt bennszülött növényei közöl igen sok nem ismeri a 

 közigazgatási határokat, hanem átterjed az Erdély ly el határos Krassó- 

 Szörény, Arad, Bihar, Szilágy és Máramaros megyének hegységeire is. 

 Erdély flórájának körét tehát a politikai határokon túl kell megvonmmk. 



Eáakadunk továbbá e vizsgálódásainknál tősgyökeres magyar növé- 

 nyekre, melyek a Királyhágón innen és túl egyaránt bennszülötteknek 

 érzik magukat. Vannak ezek között dunántúli növények, minő pl. a verő- 

 fényes mészkő-bérczeken termő Fendago Sadleriana Led., melynek 

 összesen csak két termő helye ismeretes : egyik Erdélyben a tordai 

 hasadékban, a másik Dunántúl a PiUshegyen. Vannak közöttük olyanok, 

 melyek csak a Magyar- Alföldön és az erdélyi medenczében ismerete- 

 sek. — Ilyen a Pkintago Schu-arzenhergiana Schur, az a karcsú kis 

 Útifű, mely ép oly otthonos Arad, Bihar és Hajdúmegyék rahszikes 

 szérííin, mint Erdélyben a Mezőség sóslaposain ; ilyen az édesgyökerű 

 debreczeni Torma, a Cochlearia macrocarpa W. K., valamint a Cir- 

 sium hrachycephalum Jur. nevű bogáncs, melyek nemcsak a Tisza és 

 Duna mellékein, hanem Erdély belsejében is szemünkbe ötlenek. 



Van végül e közös és jellemző tulajdont képező növények közt 

 számos olyan is, mely egyformán sajátja Erdély hegységeinek és a 

 Kárpátok éjszaki hegysorának. Itt is először az endemikus bennszülöt- 

 tek vonják magukra figyelmünket. A Kárpátok egész hegyrendszeré- 

 nek efféle tősgyökeres szülöttei gyanánt az északi s a keleti Kárpáto- 

 kon egyaránt megtaláljuk a kék bugájú Aconitum Moldavicum- ot, a 

 fehér fűzérű CimicifíKja faetida-t, az aranyos csillagú Rammcidus 

 dentatus (Baumg.)-t, a lilaszín virágú Dentaria glandidosd-t ; s ezeken 

 kívül még egy csomó havasvidéki növényt, ú. m. : az Arabis negleeta 

 Schult., Erysimum Waldenhergii A. et. E., Limim extraaxUlare Kit., 

 Oxytropis Carpatica Üchtr., Sedum Carpatkum Eeuss., Saxifraga 

 Carpatica Eeichb., Geránium alpesire Schur., Campamda Carpatica 

 Eeichb. ; Tanacetum rotundifolium (W. K.), Swertia alpesiris Baumg., 



