CLEMATIS. — THALICTRUM. 33 



f C. FlammuIaL. [C. Flammnla Baiimg.'^ En. II. 113]. Csak 

 tenyésztve és kertek mentén elvadulva jön elő Erdélyben. Baumgarten 

 gyűjteményében nincs meg. 



'2. Thalictrum L. gen. n. 697. 



5. Th. aquilegifolium L. spec. (ed. 1753) 547. — [Th. aquilegifo- 

 liiim Baumg.* En. II. 118. — Th. atropurpureum Scliur En. 7 et herb. 

 lemb! Czetz Erd. Múz. VI. ±2; Porc. En. 1, et Porc. Naseud. U7, — 

 non Baumg.] Cserjés réteken erdők szélén a mezei tájon. — Kolozsvár 

 [Landoz I. .3], Kolos, Boós, Mezö-Csán, Berkenyes [Freyn Közlem. 

 Xin. 111], Magyar-Igen [Csató lierb!], Gyulafehérvár [Cserni Gyulaf. 

 ÍG], Bilak [!] Ponorics a Sztrigy mentén [Csató Erd. Múz. VI. 14], 

 Szászváros [Unver. ap. Fuss Trans. 9] , Szászsebes [Csató herb!], Mo- 

 nora [Barth VSV. XVIII. 23], Medgyes [Salzer VSV. VI. 95], Seges- 

 vár [Fro. Schássb. 15], Székely-Udvarhely [Szabó ap. Fuss Trans. 9], 

 Nagy-Szeben, Szt.-Erzsébet, Nagy-Csűr, Szász-Ujfalu, Kőhalom [Fuss 

 Trans. 9], Zood völgye és N.-Disznód [Schur ! En. 7], Türkös és Bácsfalu 

 hegyvidékén [!] Predeal [Schur VSV. X. 207] , Borszék, Kereszthegy és 

 KülönczkŐ Görgénynél [Walz MNL. III. 65], Szászrégen [Emerích ap. 

 Fuss Trans. 9], Besztercze [Herzog Bist. 8], Eodna, Deés [Czetz 1. c.]. 



var.) atrojnirjnirewm Baumg.* En. II. 118. — Segesvár gyümöl- 

 csös kertéiben [Baumg. 1. c.]. 



var.) niveum Baumg.''' 1. c. — Székelykő és Csáklyaikő [!], Seges- 

 vár [Baumg. 1. c), a Cibin zuhataga [Schur Phytogr. 9], Nagy-Szeben, 

 a Séviz patak mentén [Schur En. 7], Eodna [Czetz ! Erd. Múz. VI. 22]. 



5/&. Th. pauciflorum Schur! Verh. sieb Ver. IV. (1853)8.— 

 [Th. pauciflorum Schur Verh. sieb. Ver. III. 82, solum nomen. — Th. 

 laxiflorum Schur Verh. sieb. Ver. III. 93, solum nomen. — Th. aqui- 

 legifolium Auct. Trans., — quod ad plantam subalpinam. — Th. aqui- 

 legifolium a) viridicans Schur Phytogr. 9]. — Skerica havason Padság- 

 nál [Simk. Album 184], Muntyele-mare [Freyn Közlem. XIII. 111], 

 Vidránál [!] Szkerisóra jégbarlanerjánál és Nyegránál a Biharhegység- 

 ben [! Kern. ÖBZ. XVII, 176], Válye-reuászka [Csató Erd. Múz. IV. 78] 

 és Zenoga tó a Eetyezát havasokon [!], Mumma a Cibin hegységben 

 [Schur Phytogr. 9], Bulla zuhataga Kercesora havasain [Schur! VSV. 

 IV. 8], Árpás havasai [Schur VSV. in.84, 93], Bráza havasai [SchurVSV. 

 n. 177], Bucsecs [Kotschy ZBG. HL 136], Garcsinvölgy Hétfalunál (!). 



Az alhavasi és havasi tájon ez helyet- In regioné subalpina et alpiua pro 



tesíti a Th. aquilegifoliumot, melytől Th. aquilegifolio L. hoc substitui- 



kisebb s gyöngébb termete, jóval kisebb tur, — quo statura minori et subtiliori, 



és vékonyabb gyöngébb levelei által ál- foliolis multo minoiibus et teniiioribus 



landóan eltér. Virága fehér. constanter differt. Flores albi. 



f 6. Th. alpinum L. spec. (ed. 1753) 545. — [Th, alpinum Schur * 

 Sertum n. 7, — sed Schur ipse in Transsilvania nunquam légit.] Bu- 

 csecs [Hornung ap. Schur En. 7], Ünőkő [Herbich Buk. V.]. 



f TJi. petaloideum L. — Erdéh^ből Janka említi [Öst. Bot. Zeit. 

 Vni. (1858) 200]; de Kelet-Szibéria e növénye Erdélyben ahg 



0* 



