38 Sepatica. 



var.) rotundata Schur En. (1866) 2. — Eesinár, Brassó [Schur 

 1. c], Eodna-Naszód vidéke [Porc. MNL. IX. 125]. 



18. Hepatica média [transsilvanica X triloba] Simk.* — A mezei 

 táj erdős, cserjés helyein : Déván a Szárhegyhez vezető hegynyulvá- 

 nyon, s a Eiu-mare völgyben a Ketyezát hegységben [!]. 



Háromkaréjú levelének középső ka- Foliis trilobis, lobo medio grosse acu- 

 réja liárom, hegyes, nagy foggal, az teque tridentato, lateralibus argiite 

 oldalsó karéjok pedig hegyesen s egye- inaequaliterque bifidis, lacinia una non- 

 netlenűl két hasábnak néha az egyik nunquam imidentata. 

 hasábon 1 kisebb foggal is.E fogazott, il- Lobis dentatis aut bifidis jam satis a 

 letőleg behasadt levélkaréjai által lénye- H. triloba differt; a H. Transsilva- 

 gesen különbözik a Hepatica triloba tói; nica autem differt lobis lateralibus 

 a H. Transsilvanieatól pedig abban kü- non solnm augustioribus, sed laciniis 

 lönbözik, hogy oldalsó karéjai nemcsak eonim saltem pro parte penitus edenta- 

 keskenyebbek, hanem hogy azok hasáb- tis, porro lobo medio solnm grosse fii- 

 jai legalább részben teljesen fogatlanok, dentato, dentibvis acnte productis. Lobi 

 és hogy középső karéja is csupán 3 laterales foliorum in H. Transsilvanica 

 s nagy és hegyesre nyvilt foggal van Fuss. non solum latiores, sed laciniae 

 ellátva. A H. Transsilvanica Fuss eorum obtuse dentatae ; etiam lobus 

 oldalsó levélkaréjai nemcsak széleseb- intermedius pluridentatus est, denti- 

 bek, hanem két hasábjuk csipkésen bus obtusis creniformibus. Sepala H. 

 fogas ; és középső karéja is tölabfogií mediae apice integra, illa H. Transsilva- 

 s e fogak kerekítettek, csipkeformák. A nicae apice plenimque tridentata. 

 H. média csészéjének levélkéi épcsvi- 

 csúak ; ellenben a H. Transsilvanica 

 csésze-levelei többnyire háromfogií 

 csúcsot mutatnak. 



19. H. Transsilvanica Fuss.* alt. arch. m. (1848)262' (solum 

 nomen); Verh. sieb. Ver. I. (1850) 83 (descripta). — [H. multiloba 

 Schur Verh. sieb. Ver. I. (1850) 116. — H. angulosa Schott et Kotschy 

 Bot. Zeit. 1851 p. 134, — et Auct. Trans., non Lam., — cujus plánta 

 genuina sec. Eoeper in Magy. növ. lap. VII. 150, ad Corthusam Matthi- 

 oli pertinet. — Anemone transsilvanica Heuíf. Zool. bot. Ges. VIII. 

 (1858) 42.] — Hegyes vidékek erdeiben és sziklás helyein a mezei 

 tájon. Megterem különböző közeteken : igy Dévánál trachyton, Persány- 

 nál homokkövön, Brasónál mészkövön ! — Déva mellett a Kozolya 

 hegyen Janka Közlem. XII. 184), továbbá a Szárhegyen, Decebalon- 

 és Eocsi hegyen [!], Kapruca hegy Vaj da- Huny adnál ! s onnan 

 Eunkig és Lunka-Cserni-ig [Unver. ap. Bielz VSV. V. 174], Eiusor 

 patak völgye Szuszény felett (Heuíf. ap. Fuss Bericht 27], Fogaras 

 környékén [Schur En. 2], Persány [Schur VSV. V. 78], Királykö 

 Zernyest felett [András Bot. Zeit. XI. 411], Brassónál a Czenkhegyen 

 [Fuss alt. Arch. IH. 262], s a Pojána alatt [!] , Bucsecs [Schur En. 2], 

 Zajzon patakának felsőbb melléken [.'Kotschy ZBG. IH. 139], Élőpatak 

 [Fuss alt. Arch. HL 262], Büdös, Tusnád [Schur VSV. V. 78], igy a 

 Nyerges hegven [Havnald herb !], Bogát [Fuss Trans. 14], Csik-Szt- 

 Domokos [Fro. Karpat Ver. I. 134], Öcsém [Schur VSV. V. 78] és 

 Nagy-Hagymás [Janka ÖBZ. XVIH. 199], Borszék [Salzer VSV. VH. 

 53], Közrészhavas [Walz MNL. IH. 65] : Hétfalunál a Garcsinvölgy- 

 ben, a Tatrangvölgyben és Zajzon völgyeiben, valamint Alsó-Eákosnál 

 a Töpehegyen bőven és a H. triloba nélkül [!] 



