40 PULS ATILLA. — ANEMONE. 



Koch Synops. ed Hl. 7. is kifejezve Kochiiis in Synops. ed. IH. 7, bis verbis 



találjuk e szavakkal: «observationibus confirmat: «observationibus continua- 



continuatis expertus sum, longitudi- tis expertus sum, longitudinem antbe- 



nem antlierarum variabilem esse». rarum variabilem esse». 



21. P. vulgáris Mill. dict. n. 1 (1759). — [Anemone Pulsatilla L. 

 spec. (ed. 1753) 539 ; A. Kern. Scliedae n. 612 ! — P. Halleri Schur herb.! 

 et en. 5 pro. p.] Gyepes hegyoldalakon a mezei és hegyi tájon. — 

 Kolozsvár [Landoz I. 3], Kolos, Boós [Freyn. Közlem. XTTT. 112], Mező- 

 ség [Janka Linn. XXX. 550], Torda [Freyn ÖBZ. XXV. 34, 75], 

 Tilalmas Toroczkónál [Barth Exs. !], Segesvár [? Fro. Schássb. 16], 

 Köhavas [Schur 1. c] és Kereszteshavas Brassónál [Schur herb. 

 lemb. !]. 



22. P. grand is Wender. in Schriften der Ges. zu Marburg vol. 

 II. (1831) 257. — [P. vulgáris Baumg. -! En. II. 110. — P. Hackelii 

 Schur ! En. 4 ; Phytogr. 23. — P. Halleri Schur ! En. 5 pro p. — P. 

 vulgáris Fuss ! Trans. 1 4 pro p.] Napos gyepes hegylejtökön és tetőkön 

 a mezei s hegyi tájon. — Szurul Porcsesd felett [Schur Phytogr. 23], 

 Szt-Erzsébet, Vizakna, Szelindek [Schur! En. 4], Morgonda, Beretha- 

 lom, Kőhalom Brassó [Baumg. ! 1. c. pr. p.] Keresztényhavas [Schur 

 herb. lemb.!] és Köhavas [P. Halleri Schur! 1. c. pro p.]. Brassó 

 vidékén. 



f 23. P. Hackelii Pohl tent. bob. H. (1815) 213, sub Anemone. — 

 [P. pratensi x pátens v.el. Prodr. FI. Böh. Hl. (1875) 406]. — Torda 

 [Freyn ÖBZ. XXV. 34, 75]. 



24. P. pátens L. spec. (ed, 1753) 538 sub Anemone. — [P. verna- 

 lis Ercsev' i^ord.. 87, — non Mill. — P. pseudopatens Schur ! En. 4, et 

 frustulum unicum in herb. lemb ! est forma foliis nonnullis perhieman- 

 tibus,-qnalem ienunte vére hinc-inde equidem observavi. Eadem est : 

 P. pátens v. ohtusiloba Schu?' Öst. bot. Zeit. X. 252. — Anemone 

 uralensis Landoz 11. 26.] Középső-Erdély szénamezőin és egyéb najjos 

 füves dombjain. — Kolozsvár szénamezöin és a Bükkön 1850-ben is- 

 merte fel Wolíf, s azután Kolozsvár, Torda és Maros-Ludas közt az 

 egész Mezőségen észlelte [! Wolff VSV. VIH. 21], Mészkő [Wolíf 

 MNL. I. 56], Kalyán a Mezőségen [Janka Linn. XXX. 550]. 



f 25. P. verhalis Mill. dict. n. 3 (1759). — [P. vernaHs Baumg.* 

 En. n. 109]. — Bucsecs [Baumg. 1. c] 



Nincs meg Baumgarten gyűjteményé- Deest in berbario Baumgartenii, sed 



ben, de láttam Kitaibel gyűjteményé- vidi in berbario Kitaibelii fasc. 59, n. 



nek 59 f. 71 szám ja alatt azon erdélyi 71,interplantastranssilvanicasaBaum- 



növények közt, melyeket Baumgarten gartenio sine loco natali speciali missas, 



közelebbi leletbely nélkül küldött Kitai- Denuo non est in Transsilvania lecta. 

 beinek. Ujabban Erdélyben senki sem 

 szedte. 



5. Anemone L. geu. n. 694. 



26. A. álba Reichb. Germ. Exc. LE. (1832) 732 sub Pulsatilla. — 

 Vide A. Kern. Schedae H. 107. — [A. alpina J. Kl.-^' Sieb. Quartalsch. lU. 

 104. ; Baumg. En. H. 106 et Auct. Trans. non L. a) spec. (ed. 1753) 



