ANEMONE. 41 



539, quae in alpibus Helveticis et Styriacis iudicatiir, et cujus synony- 

 mon est Anemone Burseriana Scop. Carn. (1772) I. 385. — A. alpina 

 var. minor Andrffi Bot. Zeit. XI. 411. — A. baldensis Csató ! Erd. Muz. 

 IV. 78. etiam ex ipso in Erd. Muz. VI. 39]. — Összes havasaink köves 

 száraz legelőin. — Biharhavasok [! Kern ÓBZ. XVII. 178], Eetyezát 

 havasok [! Csató Erd. Muz. IV. 78], Pareng havasok, Cibin ^havasok, 

 Freck havasaitól a Kerczesora havasokig [! Fuss Trans. 15], Árpás ha- 

 vasai [Schur VSV. m. 84], Bráza havasai [Schur VSV. II. 177], Ki- 

 rálykő [.'Fuss Trans. 15]. Bucsecs [! Andra; Bot. Zeit. XI. 411] ; Ke- 

 resztényhavas [J. KI. 1. cit.], és Köhavas Brassónál [Baumg. 1. c] 

 Görgény-Kelemen havasok [Eresei Törd. 89], Eodna havasai [Baumg. 

 1. c."^; Porc. En. 1], Csukás [!]. 



27. A. narcissiflora L. spec. (ed. 1753) 542. — [A. narcissiflora 

 Baumg.* En. 11. 108]. — Havasaink sziklás televényes helyein. Feltűnő 

 hogy a Biharhegység erdélyi oldaláról, a Eetyezátról és Parengről nem 

 ismeretes. Leszáll a hegyi tájig így Kolozsvárt [! Andrae Bot. Zeit. XI. 

 411], — Szurul [Baumg. 1. c], Budislav Csörte [Fuss Trans. 15], Kerce- 

 sora havasain a Bulla forrás vidékén [Fuss Trans. 15], Árpás havasai 

 [! Schur VSV. IH. 84]. Bráza havasain [Schur VSV. H. 177], Királykő 

 [Andrae Bot. Zeit XI. 411], Brassó [Schur En. 3], Bucsecs, Teszla, 

 Hargitta [IBaumg. 1. c], Kelemen-Cserbuk [C. Fuss Arch. 394]. Koron- 

 gyis, Gemenea [IBaumg. 1. c] Ünökö [Schur VSV. X. 129]. Kőhavas, 

 Csukás, Piroska [!]. 



28. A. Baldensis L. mant. (1767) 78. — [A baldensis Baumg.* 

 En. II. 107, sed in herbario ejus deest.] Észak-keleti havasaink sziklás 

 magaslatain. — Görgény-Kelemen havasok [Eresei Törd. 86], Eodna 

 havasain: így Gemenea, Stol, Galacz [copiose sec. Baumg. 1. c], Ünőkő 

 [Schur VSV." X. 129 ; Czetz herb. !], Korongyis [Eeckert VSV. VI. 19]. 



29. A. silvestris L. spec. (ed. 1753) 540. — [A. silvestris Baumg.* 

 En. II. 107. — A. ochotensis Schur En. 3 ; Phytogr. 25. — A. sordida 

 Schur En. 3.] — Erdőkben, gyümölcsösekben, hegyi réteken a mezei 

 tájon. — Kolozsvár [Landoz I. 3], Kolozs, Boós, Virágosvölgy [Freyn 

 Közlem. Xni. 112], Torda [Eresei Törd. 86], Gyulafehérvár [Cserni 

 Gyulaf. 26], Déva [Téglás Tudosítv. I. 18], Százváros [Unver. ap. Fuss 

 Trans. 16], Szászsebes [Csató! Székács 254], Medgyes [Salzer VSV. 

 VI. 95], Segesvár [Fro. Schassb. 16], Szelindek, Nagy-Csűr, Szt-Erzsé- 

 bet, Szászujfalu, Eothberg, Erzsébetváros [Fuss Trans. 16], Porcsesd, 

 Brassó [Schur Phytogr. 25], Kőhavas [Schur En. 3], Szászrégen 

 [Emerich ap. Fuss Trans. 16], Besztercze [Herzog Bistr. 8]. 



30. A. nemorosaL. spec. (ed. 1753) 541. — [A. nemorosa Baumg.* 

 En. n. 108. — A vernalis Cserni Gyulaf. 26.] — A mezei és hegyi táj 

 erdős cserjés dombjain széltében el van terjedve. 



31. A. ranunculoidesL. spec. (ed. 1753) 541. — [A. ranunculoides 

 Baumg.* En. II. 108]. — Az előbbi társaságában széltében el van 

 terjedve. — 



f A. trifolia L. — [A. trifolia Schur* Sertum n. 28, — sed Schu- 

 rius eam in Transsilvania nunquam légit.] — Szt-Erzsébet [Lerchen- 

 feld sec. Schur En. 3]. 



