RANUNCULUS. 47 



54. R. Flammula L. spec. (ed. 1753) 548. — [R. Flammula 

 Banmg.'= En. 11. 121. — E. reptans Baumg. Én. II. Ii22, et Auct. Trans. 

 excepto Czetz Erd. Muz. VI. i20]. — E. reptans var. subtentatusSchur! 

 En. 15. — R. ophioglossifolius Scliur ! En. 15. — R. gramineus Czetz in 

 Salzer Reiseb. 3:22, — nam R. gramineus in lierb. Czetzii e Transsil- 

 vania non continetur, nec eum Czetzius in ennmeratione sua memorat; 

 qmim R. Flammula adest e ditione Rodnae in herbario ejus. — R. 

 unalasehcensis Bess. ex Led. ross. I. 32 ; Scliur Phytogr. 35.] — 

 Nedves réteken és iszapos helyeken. — Csúcsa [! Feicht. Közlem. IX, 

 91], Dragánvölgye a Vlegyásza hegységben [!] Torda [Eresei Törd. 56), 

 továbbá az Aranyos mellékén Albaktól Vidráig [!], Nyegrán és Szkeri- 

 során [! Kern. ÖBZ. XVII. 215], Körösbánya [Kern. 1. c], Maros-Soly- 

 mos [Baumg 1. c.], Alvincz (Csató herb. !), Bacalár, Krisény a Sztrigy 

 mentén [Csató Erd. Muz. VI. 14], Malomvíz [Bimk. Közlem. XV. 518], 

 Székácsvölgv [Csató Székács 2541, Nagy-Szeben, Kis-Torony [Schur 

 En. 14], Fréck [Fro. Arch. III. 142], Porumbák, Szkoré, Árpásfalu [!], 

 Alsó-Rákos [Schur En. 14], Segesvár [Fro. Schássb. 16], Rodna [Czetz ! 

 Erd. Muz. VI. 10], Magyar-Nemegye' [Czetz herb.!]. 



55. R. Lingua L. spec. (ed. 1753) 549. — [R. Lingua Baumg. '■= En. 

 II. 122, — R. Schmidtii Schur Phytogr. 34 est forma pilosa.] — Mo- 

 rotvák, berkek lápok vizárkok mentén a mezei tájon, — Kolozsvárt a 

 Monostori-réten [Landoz ! II. 26], Tordán az Aranvos-Polyáni berekben 

 [Fuss Trans. 21, Wolff. MNL. I. 56], Oláh-Brettye a Sztrigy mentén 

 [Csató Erd. Muz. VI. 14], Csicsóhold világ [Barth VSV. XVIU. 24], 

 Vizakna [Baumg. 1. c], Nagy-Szeben, Nagy-Disznód [Fuss! Trans. 21], 

 a Fogarasra vezető utón Freck és Fogaras közt [Schur Phytogr. 34], 

 Szász-Seges, Kőhalom [Baumg. 1. c,]. 



t 56, R. polyphyllus W. et K, Icones I. t. 45 (1800). — [R. 

 polyhyllus Baumg." Én. 11. 134, — sed in herbario deest, et nuper in 

 Transsilvania non observatus est.] — Állóvizekben: Gyulafehérvár, 

 Déva [Baumg. 1. c.]. 



57. R. auricomus L, spec. (ed, 1753) 551. — [R, auricomus 

 Baumg,* En.n. 123, — R. pedatus Baumg,* Én. II. 123, non W. et K. — ■ 

 R. binatus Kit. ap. Reichb,* Germ. Exc. III. (1832) 723, — in plantam 

 transsilvanicam, a Weldenio acceptam denominatus. — R. auricomus 

 var. incisifolia Reichb. Icones IV. (1840) t. 12, — est forma major, 

 pinguis. — R. pseudocassubicus, et R. auricomus var. variifolius Schur 

 En. 23. — R. fallax Porc, En, 1 ; Naseud 150. R. auricomus var. inter- 

 medius Porc. En. 2; Naseud 150.] — Az egész terület mezei tájának 

 erdős cserjés helyein. 



58. R. cassubicus L. spec, (ed, 1753) 551. — [R. cassubicus 

 Landoz* I. 3. — R. fallax Schur En. 24 ; Phytogi-. 37.] — FŐkép he- 

 gyes vidékek erdeiben a hegyi tájon, — de leszáll a mezei tájra is. — - 

 Kolozsvárt a Bükkön [! Landoz 1. c. Tordán a Nagy-Berekben [Wolff! 

 ap. Freyn Közlem. XIII. 113, etMNL. 1.56], Nagy-Enyed erdeiben[!], 

 Götzenberg, Szt-Erzsébet [Schur! VSV. IV. 27), Íüs-Disznód [Schur! 

 ap. Fuss Bericht 27], Nagy-Disznód, Szász-Ujfalu, Rothberg [Fuss 

 Trans. 22], Nagy-Cstír, Keresztényhavas, Zajzon völgy [Schur En. 23], 



SlMONKAl: Erdély flórája. 7 



