48 HANUNCüLUS. 



Segesvár [Fro. Schitssb. 16], Besztercze [Herzog Bistr. í»l, Eodna- 

 Naszód vidéke [Porc. En. i>l, Gánts, Deés [C'zetz Erd. Muz. VI. 19]. 



5!). R. flabellifolius Henff. in Eeichb. Germ. Exc. lU. (183^2) 

 723. — [R. flaljellatus Wolff* ap. Scliur Verh. sieb. Ver. V. 79. — non 

 Desf. — E. ambigiuis Schur ! ÖBZ. X. 252 ; en. 24, et lierb. lemb. ! — 

 E. cassubiciis Fuss Verh. sieb. Ver. XIII. 1 25, et Exs. ! n. 93.] — He- 

 gyi erdőkben a mezei és begyi tájon. — Kolozsvárt a Bükkön [iWolff 

 ap. Schur. 1. c] és a Szelistyére vezető utón [Landoz II. 26], Szt-Erzsé- 

 bet [Fuss. 1. c], Kakasfalva [Schur En. 24], Szelindek [Schur Phytogr. 

 38], Köhavas [!] Zajzon patakának felsőbb mellékén [Kotschv ZBG. III. 

 139],Rodna-Naszód vidéke [Porc.En. 2], Gánts [Czetz Erd.Miiz.VI. 19]. 



59/i. R. alliariaefolius Eeichb. Icones IV. (1840) f. 4599 «) pro 

 var. E. auricomi. — Hegyi erdőkben a R. auricomus és R. Jiabellifolius 

 társaságában. — Kolozsvárt a Bükkön [!], Gánts [Czetz herb. !], Szt- 

 Erzsébet, Kis-Torony, Kis-Disznód [Schur herb. lemb. !]. 



Az előbbitől több szálas sallangra Dignoscitur a praecedeute foliis sup- 



osztott legfelső leveleivel különbözik; a remis lineari miiltipartitis, us K. auri- 



E. auricomustól pedig, melyhez legfelső comi similibus ; ab hoc posteriore aiitem 



leveleiben Insonló, az alsó szár elága- differtfoliocanlinoinfraramificationem 



zásánál levő levele által tér el, mely csak sito. Folium hoc enim non est in laci- 



mintegy közepéig van njjasan behaso- nias dissectiim, sed basi laté integrum, 



gatva, míg alapja felé lemeze osztatlan. et solum ad médium nsque tere palmati 



Ezért középalakot képez a E. aurico- partitum. Médium ita inter E. auri- 



mus, és E. flabellifolius közt. comum et E. flabellifolium tenet. 



60. R. dentatus Píaumg.'^ ! En. II. (1816) 124 pro var. a) E. mon- 

 tani. — [E. Carpaticus Herbich pl. rar. galic. (1836) 15. — E. Lerchen- 

 feldianus Schur! Verh. sieb. Ver. IV. (1853) 14 descript; Verh. sieb. 

 Ver. HL 84 solum nomen. — E. Szurulensis Lerchenfeld ap. Schur 

 Verh. sieb. Ver. IV. 14. — E. Schurii Fuss ap. Schur 1. c. 15. — E. Gouani 

 Baumg. ! En. U. 125 est forma glabrescens; Eeckert Verh. Sieb. Ver. 

 VI. 18 ; Schur Verh. Sieb. Ver. X. 128, et en. 19.] — Főkép a hegyi 

 és alliavasi táj árnyékos erdeiben. — Kolozsvár [Janka ! OBZ. IV. 

 188]. Eakovitzán [Kotschy ap. Fuss VSV. VHI. 171], Kokerics és 

 Priszlop Frecki-havasok [Fuss Arch. I. 114], Szurul, Porumbák hava- 

 sai [Lerchenfeld ap. Schur VSV. IV. 16], Kercesóra havasai [Schur 

 VSV. IV. 16] így a Domna völgye [Fro. VSV. VH. 125], Butyán 

 [Schur En. 15], Árpás havasai [Schur VSV. HL 84], Marcsina, Ujsinka a 

 fogarasi hegységben [Baumg. 1. c] , Királykő, Salamonkö Brassónál [Schur 

 En. 15], Keresztényhavas [Fuss Trans. 23], Bucsecs [Baumg. ap. Schur 

 VSV. IV. 16], Kőhavas. Donghavas, Csukás [!], Bodza szorosa, Tusnád 

 [Haynald herb.!]. Büdös [Heufler ap. Schur VSV. IV. 16], Tolvajos, 

 Csik-Szt-Domokos hegyei [Haynald herb.!], így Öcsémteteje és Nagy- 

 Hagymás [Janka Exs. !], Hévíz, Oláhfalu felett a Hargittán [Baumg. 

 1. c], Borszék [Baumg. ap. Schur 1. c], Bélbor [Fuss Trans. 23], 

 Kereszthegy, Ünőkő [Schur ap. Fuss VSV. VIII. 171], Korongyis 

 [Eeckei-t VSV. VI. 18], Galatz [Herbich Buc. V], Cziblesz [Kotschy' in 

 Haynald herb. !] 



61. R. montanus Willd. spec. II. (1799) 1321. — [E. monta- 



