RANUNCULUS. 49 



mis fi) Baumg/'\' En. ü. 124. — E. nivalis Crantz Stirp. ü. IIG, non 

 L. — E. Carintliiacus Hoppé. — E. gracilis Schleich ; Schur En. 18. — 

 E. gruinalis Scliott ! Analect. 33. — E. gelidus Schur! En. 18. — E. 

 acer var. subalpinns Scliur En. 1 8, ex Schi;r Pliytogr. 40. — E. pseu- 

 domontanus Schur Phytogr. 42. — E. Vülarsii Fuss Alt. Ai-ch. III. 

 262.] - — Az alhavasi és havasi tájon, köves füves helyeken. — Mun- 

 tyelemare [Freyn Közlem. XIII. 113], Eetyezát hegység [! Csató Erd. 

 Múz. rV. 78], Páreng havasok [!], Gaser Keresztényszigeti havas, Fru- 

 mósza [Schur! En. 18], Cibinjézer [Fuss Trans. 22], Götzenberg, 

 Prézsbe [Fuss ! Alt. Arch. III. 262], Santa [! Ormay Exs.), Mumma 

 [Schur Phytogr. 42],Eakoviczán, Szurul [Kotschy ap. Fuss VSV. VIII. 

 172 sub li. grumali], és PriszlopFrecki havasok [Fuss Trans. 23], Ker- 

 cesora havasain, ígv a Bulla forrás vidékén [! Fuss 1. c] Árpás havasai 

 [! Schur VSV. III. 84], Bráza havasai [Schur VSV. H." 177], Királykő 

 [Kotschy ZBG. III. 65]. Barczasági havasok [Baumg. 1. c], így a Bu- 

 esecsen'[! KotschvZBG. III. 132], Csukás[!] Korongyis [? Eeckert VSV. 

 VI. 18], Űnökö [? Schur VSV. X.128, — sed Porcius in Magy. Növ. 

 Lap. IX. p. 125, E. montanum e dicione Eodnensi toUit]. 



62. R. Breyninus Crantz Stirp. n. (1769) 1 15, t. 4. F. 2. — Vide A. 

 Kern. Schedae 1.24. — [E. montanus Baumg.* En. 11. 124. exceptis va- 

 rietatibus: Landoz I. 3 ; 11. 26; Czetz Erd. Muz. VI. 19; Janka OBZ. 

 IV. 189. — E. Hornschuchii Hoppé in Sturm deutsch. FI. (1826) 46. — 

 E. oreophilus M. B, saltem pro. p. ex Euprecht flóra caucasi I. (1869) 

 19. _ E. Villarsii Auct. Trans, — non D. C. fl. fr. IV. 896, — E. 

 Grenerianus Jord in Schultz Arch. 1854, p. 304. — E. Thomasii 

 Kotschy ! ap. Neilr. Ungarn 241, — non Ten. — E. pseudo villarsii 

 Schur! En. 19. — E. alpicola Schur Verh. sieb. Ver. 11. 177 solum 

 nomen. — E. Gouani Schur Verh. sieb. Ver. IIL 84. — E. gruinalis 

 Grisb. Eeliq. 17, non Schott.] — Főkép a hegyi és alhavasi tfíjon 

 napsütött mészkösziklákon, — de leszál a mezei tájra is. - — Kolozs- 

 vár [! Landoz 1. c.) Torda hasadéka [! Janka linn. XXX. 553), 

 Székelykö [Simk Album 177), Skericza Padságnál [Simk 1. c. 184], 

 Kecskekö [Schur VSV. X. 12], Piatra Strucu Vidránál, Vulkán Abrud- 

 bányánál [!], Medgyes [Barth Exs.! ap. Fuss VSV. XIX. 211]. Uriki 

 havas a Eetyezát hegységben [Csató Erd. Muz. IV. 78], Guraró a 

 Cibinhegységben és Avrisel Frecki havas [Fuss Trans. 23], Kerce- 

 sora havasai [Schur! VSV. IV. 24], igy a Domna forrás vidékén 

 [Fuss Trans. 23] sa Bulla fon-ás vidékén [Schur! En. 19], Árpás hava- 

 sai [Schur VSV. m. 84; IV. 24], Bráza havasai [Schur VSV. IL 177], 

 Királykő [! Andrffi Bot. Zeit. XI. 411], Brassó hegyei [Schur VSV. 

 X. 203]. Keresztény ha vas !, Bucsecs! Hargitta, Lövete és Oláhfalu 

 felett [Baumg 1. c.]. Bolnokhegy Hétfalunál, Kőhavas, Teszla, Csukás, 

 Piroska [!], Öcsém [Schur ÖBZ. VIH. 21], Korongyis, Ünőkö [Czetz 

 herb! et 1. c.]. 



f R. pseudoacris Schur Phytogr. (1876) 41. — [E. propinguus 

 Schur 1. c, vix C. A. Meyer, cujus plánta genuina montes Altaicos et 

 Sibiriam orientalem inhabitat. — Plantam suam Schurius mediam 

 inter E. Breyninum et E. acrem dicit, descriptioque in plantam talem 



