50 RANÜNCULUS. 



hybridam decere videtuv.] — Árnyékos füves helyeken a Czenk hegy 

 alatt Brassónál [Schur 1. c), 



63. R. acer L. spec (ed. 1753) 554. — [E. acris Baumg.'' En. 

 II. 125, sed pro p. solum, est nam pro alia parte certissime R. Steveni 

 Andrz. — B. acris b) napellifolius Schur En. 17 ex descriptione sed 

 non ex ejus herbario lembergiensi, iibi sub nomine hoc E. aureum, et 

 R. polyanthemum vidi. — E. verrucosus Schur Ost. bot. Zeit. X. 251 

 ex ipso in Phytogr. 39. — E. acris var. collicolus, monticolus, silvico- 

 lus Schur Phytogr. 39 — 41. — E. subtilis ; trachyticus ; Barthii Schur 

 Phytogr. 41.]. — Kaszálókon s egyéb füves helyeken a mezei tájtól a 

 hegyi tájig. — Kolozsvár [Landoz I. 3], Torda [Eresei Törd. 56], 

 Gyulafehérvár [Cserni Gyulaf. 26]. Padság. Detunata [!], Körösbánya 

 [Kern. ÖBZ. XVII. 216], Déva, Bauczár a vaskapunál, Kovrágytól 

 Pujig a Sztrigy mellékein [!], Üláh-Brettye a Sztrigy mentén [Csató 

 Erd. Muz. VI. 14], Szászváros [Unver. ap. Fuss. Trans. 23], Székács- 

 völgy [Csató Székács 254] így Szászsebesnél [Schiir ÜBZ. X. 251], 

 Vizakna, Nagy-Szeben ! Szt-Erzsébet, Tomnatik Eesinárnál [Fuss ! 

 Trans. 23] Nagy-Disznód [Schur Phytgr. 40], Medgyes, Kis-Kapus, 

 Baromlaka, Asszonvfalva, Nagy-Selyk, Csicsóholdvilág, Monora, Kis- és 

 Nagy-Ekemező [Barth VSV. XVIH. 24], Segesvár [Fro. Schássb. 16], 

 Zernyest, Hétfalu, Kőhavas [!] Brassó [! Lurtz VSV, VI. 32], Keresztény- 

 havas Büdös [Schur Phytogr. 39], Borszék [Salzer VSV. VII. 53], Szász- 

 régen [Emerich ap. Fuss Trans. 23],Besztercze [Herzog Bistr. 9], Eodna- 

 Naszód vidéke [Porc. En. 2], Deés, Gánts [Czetz Erd. Muz. VI 19]. 



var.) H. Kladnii Schur Phytogr. (1876) 42. — [Est forma alpina 

 vei subalpina E. acris. — E. parvulus Schur! En. 18, non L. ; an 

 Clairv. ? — E. acer [^) alpinus Heuff. Zool. Bot. Ges. Vni. 45. — E. 

 acris t) pseudosteveni Porc. Naseud (1881) 151, ex loco indicato. — 

 E. acris Schur Verh. sieb. Ver. X. 1 29. J — A E. acer-nek alhavasi 

 és havasi tájokon növő alakja. — Kercesori havasok [Schur ap. Fuss 

 Trans. 26]. Árpás havasai [Schur En.! 18], Bráza havasai [Schur VSV. 

 II. 177], Unőkő [Schm- VSV. X. 129]. 



64. R. Steveni Andrz. in Bess. En. (1822) 22. — [E. Steveni Schur.* 

 Verh. sieb. Ver. 11. 177. — E. silvaticus Thuill (1799) ex Nym. consp. 

 12; Czetz Erd. Muz. VI. 20. — E. strigulosus Schur! Öst'. bot. Zeit, 

 X. 252 solum nomen; En. (1866) 17, — est forma inferne patentim 

 pilosa. — E. Csatói Schur! Phytogr. (1876) 46, — est forma inferne 

 adpresse pilosa. — E. Kayserii Schur Phytogr. 43, — est forma fortuita, 

 foliis magis dissectis.] — Kissé nedves kaszálókon, réteken a mezei 

 táltól az alhavasi tájig. — Kolozsvár [! Schur VSV. X. 85], Kolos 

 [Freyn Közlem. XIII. 113], Torda [! Wolff. MNL. I. 56], Mezőség 

 [Schur VSV. X. 117), Nagy-Enyed [Csató Exs. !], Mindszent, Csáklya, 

 Krakkói völgy a KecskekŐ felé, Bilak Gyulafehérvárnál, Szkerisora és 

 Vidra az Aranyos felső mellékén, Lunkoj Brád mellett, Vormága, Déva, 

 Csernavölgy. Vajda-Hunyadnál [!], Koncza [Csató ! Székács 254], 

 Szerdahelv,Örményszékes [Csató ap. SchurPhytogr. 46],Tür [Barth Arch. 

 XV. 106],' Götzenberg [Ormai Exs. !], N.-Szeben [!Schur VSV. IV. 26], 

 Nagy- Csűr [Fuss Trans. 24], Árpáshavasai [Schur! VSV. III. 84], Bráza 



