52 RANUNCÜLÜS. 



sallangú tölevelei által pedig, a B. polyanthemosi6\ könnyen megkü- 

 lönböztethető. [Dignoscitnr a E. nemoroso DC. fructibiis rostro brevi 

 subrecto pvaeditis ; invicem a li. polyantltemo L. foliis radicalibus in 

 segmenta lata 3 — 5 fissis vei partitis.] 



t R. Thomasii Ten. fl. nap. I. (1815) 69, ÜL t. 146. — A 

 Biharliavasokról, Üncsessa és Bohodjeu közt van közölve [Kern. ÖBZ. 

 XVn. !216.] — Tenoré valódi növénye úgy Neilr. Ung. Nachtr. p. 61) 

 szerint, mint a Bertoloni ti. it. V. 53(j diagnózisa szerint = E. polyan- 

 themos L ; ellenben a Kerner Antal herbáriumában, az idézett helytől 

 látható R. Tlwmasii Kern.\, no7i Ten. a R. aureus ScJdeich alak 

 köréhez tartozó s feltűnő növény, mely a E. aureus Sclileich-töl főkép 

 hegyesebben szabdalt leveleivel különbözik, míg termetében, virág ko- 

 csánai alkotásában és terméseiben azzal megegyezik. — [R. Thomasii 

 Kernl 1. c, non Ten. — est E. aurei Sclileicb. proximus, quocum habitu, 

 pedunculis et fructibus congi-uit, ab eo praecipue foliis argutius sectis 

 et dentatis dicrepans.] 



68. R. aureus Schleich. catal. pl. helv. (ed. 1815) 24. — E. gera- 

 niifolius Banmg." Mant. 55. Eeckert Verh. sieb. Ver. VI. 18, non 

 Pourr. — E. Crantzii Baumg. in Schur En. 'iO et herb. lemb. ! etiam 

 Baumg. lierb. ! pro. p. — E. caucasicus Janka ! Ostr. bot. Zeit. VI. 

 362 ; Linn. XXX. 554, — non M. B. — E. Breyninus Auct. plur. — non 

 Crantz, — sec. A. Kern! Schedte I. 24.] — Összes havas vidékeink füves 

 köves helyein. — Bihar havasok a két Aranyos forrás vidékén [!Kern. 

 ÖBZ. XV'n. 127], Eetyezát havasok [Simk. Közlem. XV. 510], Pareng 

 havasok [!], Tomnatik Eesinár felett [Fuss Bericht 27), s az egész 

 Cibinhegységen [Schur! En. 20; Fuss. Trans. 25], Freck havasai [Fro. 

 Arch. III, 145; Fuss Trans. 25], Kerczesora havasai; [í'ro. VSV. VII. 

 125], Árpás havasai [! Schur VSV. III. 84], Bráza havasai [Schur VSV. 

 n. 177] a Királykő [! Andae Bot. Zeit, XI. 412), Keresztényhavas és 

 Brassó egyéb hegyi [!Scliur En. 20], Tömösszorosa[!], Segesvár [? Baumg. 

 ap. Schur En. 20], Korongyis! Baumg. Mont. 55.] UnŐkö [Haynald 

 herb.!, Schur VSV. X. 128]VKőhavas, Teszla, Csukás, Piroska [!]'. 



69., R. astrantiaefolius Schur!- Verh. sieb. Ver. IV. 29; En. 

 21. — Árpás havasain, a Sztina felett levő mészköves helyek szikláin 

 [Schur VSV. IV. 29]. 



Középalak a R. Breyniuus Crantz és Médium inter E. Breyiiinum Crantz 



E. aureus közt. Karcsi\l)b termetével s et E. aureum teuet. Habitu graciliori et 



vékon y koesánaival eléggé különbözik a pedunculis tenuibus jam satis a E. aureo 



E. aureustól, a melyre levelei emlékez- differt, in quem fólia ejus nos monent. 



tétnek. Termései nagyságra a E. Brey- Cai-pella magnitudine E. Breynini, sed 



ninus terméseivel egyeznek meg, de eompressa, argutius margiuata, et rostro 



összenyomott :k, élesebb peremüek, és majori magis uneinato illis E. aurei 



nagyobb s kampósabb csőrük által is a accedunt. 

 E. aureus terméseihez közelednek. 



70. R. repens L. spec. (ed. 1753) 554. — [E. repens Baumg.== En. 

 II. 127. — E. reptans Czetz Erd. Muz. VI. 20, — nomen sphalmate 

 ortum. — E. pinnatus Kittel Taschenb. deutsch. Fl. III. (1853) 860; 

 Barth ! Arch. XV. 106.] — Az egész terület mezei táján réteken, vízerek 

 mentén, parlagokon, szántókon. 



