CALTHA. — TROLLIUS. 55 



53], Bélbor [Kotscliy ap. Fuss VSV. VIII. 172], Szászrégen [Emerich 

 ap. Fuss Trans. í2S], Besztercze [Herzog Bistr. 9], Eodna és Gánts 

 vidéke [Czetz 1. h.], Cziblesz [Kotschy ap. Fuss. VSV. VIII. 172]. 



C. cornuta és C. alpina egymástól C. cornuta et C. alpina inter se fructi- 



élesen különböznek terméseikben. A bus optime clignoscuntur. Pericarpium 



C. cornuta terméskéinek magrejtöje folliculonim in C. cornuta est euim 



ugyanis vékony gyöngéd, vagyis hártya- tenue tenenim quasi membrauiforme, 



forma, továbbá majok a terméskék folliculi autem turgidi , polyspermi, 



degeszek, sok magvúak egész hosszuk- tota longitudine aequale l?ti, longi et 



ban egyforma szélesek, hossziiak és reflexi ; at contra pericarpium foUiculo- 



derékon kifele^hanyat görbülnek ; ellen- rum C. alpinae est durum coriaceum, 



ben a C. alpina terméskéinek magrej- suturis etiam firmis et duris; foUi- 



töje erős, börforma s varratai is eiösek, culi ipsi compres-<i, oligospermi, erecti, 



kemények, magok a terméskék pedig breves, longitudine latitudinem suam 



laposak, kevesebb magvúak, felállók, circiter semissim superantes, in triente 



rövidek, úgy hogy hosszuk csak mintegy superiori dilatati, deinde se invicem 



felényivel haladja meg szélességüket, tangentes et ad basin usque angustati. 

 felső harmadukban kihasasodnak, s 

 aztán egymáshoz szorulva tövükig kes- 

 kenyednek. 



11. TroUius L. gen. n. 700. 



7S. T. Europaeus L. spec. (ed. 17.-^3) 556. — [T. europaeus 

 Baumg.* En. 11. 134. — T. altissimus, et T. humilis Crantz. — T. 

 medius Scliur Verh. sieb. Ver. III. 96. — T. europasus h) viridiflorus 

 Schur '? En. 26.] — Hegyi kaszálókon és berkekben is, főkép magasabb 

 vidékeken a mezei táltól a havasi tájig. — Kolozsvár [Landoz I. 3], 

 Tordánál a Keresztesi berekben [Eresei Törd. 157; Wolíf MNL. I. 56], 

 Skericza Padságnál [Freyn Közlem. XIII. 113], Vidra, Szkerisora az 

 Aranyos forrás vidékein [! Kern. ÓBZ. XVII. 219], Csáklyaikó' alatt 

 és Verespatakon [!], Ketyezát havasok [íHazsl. Közlem. X. 17], Dilma- 

 ku-Bráz és Zajkánvi havas [Csató Erd. Muz. IV. 79]. Baromlaka [Barth 

 VSV. XVIII. 24],' Medgyes [Salzer VSV. VII. 92], Segesvár [Fro. 

 Schássb. 17], Nagy-Szeben, Götzenberg, Szász-Ujfalu, Szurul és Koke- 

 rics Frecki havasok, Domna és Bulla forrás vidéke a Kercesori 

 havasokon [Fuss Trans. 28]. utóbbiakon a Stiavu verosz is [Fro. VSV. 

 Vn. 128], Árpás havasai [! Schur En. 261. Bucsecs ['? var. viridiflorus 

 Schur En. 26], Zajzonvölgve [!], Udvarhely [Szabó ap. Fuss Trans. 28], 

 Borszék [Salzer VSV. VII. 53], Szászrégen [Emerich ap. Fuss 1. c.]. 

 Besztercze [Herzog Bistr. 9], Korongyis[Keckert VSV. VI. 18]. ÜnŐkő 

 [Schur VSV. X. 129], Eodna, Gánts [Czetz Erd. Muz. VI. 22]. 



78/6. T. Transsilvanicus Schur^'^ En. (1866) 26. — Délkeleti hava- 

 saink sziklás legelőin. — Királykő [! Schur 1. c], Bucsecs Kőhavas [!]. 



A T. EuropíEus-tól alacsony termete Dignoscitur a T. Europaeo L. priEter 



mellett főkép tüszőiben különbözik, me- h ibitum humilem, foUiculis stylo longo, 



lyek hosszaságuk felével egyenlő, nagy dimidium foUicolorum asquante supe- 



bibenyéllel végződnek. ratis. 



t Eranthis hiemalis L. spec. (ed. 1753) 557, sub Helleboro. — 

 Hunyadmegye erdeiben [Lerchenfeld ap. Schur En. 27]. 



