'62 ACONITDM. 



ciim A. septemtrionale Koelle identica [exEeichb. Germ. Exs. 738], 

 et apud nos non provenit. — A. intermedium Baumg. Mant. 50. — 

 A. ochrolencum Bielz Verh. sieb. Ver. III. 1 75, teste etiam Andrae 

 Bot. Zeit. XI. 413. — A. Myoctonum! et A. Telyphonum Sclmr! En. 

 31 . — A. Myoctonum a) umbraticolum Schur Pbytogr. 65. — A. altissi- 

 mum Scbur Sertum n. 133. c). — A. pyrenaicum Schur Öst. Bot. 

 Zeit. Vni. 23; Fuss Trans. pro p,] — Erdős, köves helyeken a mezei 

 tájtól az alhavasi tájig. - — Dragánvölgye [!] és Eetyiczel a Vlegyásza 

 hegységben [Bielz VSV. III. 175], Kisbánya a Tordai havasoknál 

 [Eresei Törd. 146], Kolozsvár [Landoz I. 3], Kecskekö Gyulafehérvár- 

 nál [Schur En. 31, sub A. Telyphono], Vidra hegyein [.'' Kern. ÖBZ. 

 XVII. 222], Ordenkusa völgy Szkerisoránál [!] Vulkán Abrudbányánál 

 [Baumg. Mant. 50], Töpehegy Alsó-Eákosnál ! [Bielz ap. Schui- En. 

 31], Fogaras havasalji erdeiben, és Brassónál [Schur En. 31], Eozsnyó, 

 Keresztényhavas [Sigerus ap. Fuss Trans. 32],Bucsecs, Kó'havas [.'Baumg. 

 En. 96], Öcsém Schur ÖBZ. VJII. 23 sub A. pyrenaico], Omu aEodnai 

 hegységben [Baumg. 1. c.]. 



var.) A. triste Fisch. in Eeichb. 111. aconit. (1820) t. 27. fig. e); 

 Eeichb. Germ. Exc. III. 737. — [A. Lycoctonum vai-. «cum. ílori- 

 bus coeruleis» Baumg."! En. II. 97.] — Bükkös sziklás erdőkben a 

 Biharhegységben a Gejna körül [Baumg. 1. c.) egész Vidra he- 

 gyeiig [!]. 



91. A. Moldavicum Hacq. Eeise (1790) 169—170. — [A. septem- 

 trionale Baumg."! En. II. 98, et Auct. Trans., non Koelle !, cujus plánta 

 genuina (= A. Lycoctonum L. sensu Eeichb.) Európám septemtrionalem 

 incolit, et a nostra iam indumento caulis inflorescentiajque molli, denso, 

 patuloque satis differt. — A. australe Eeichb. 111. acon. (1823 — 27) 

 in indice, solum nomen; Baumg. Mant. 51, ex loco natali et descripti- 

 one. — A. Hosteanum Schur! Verh. sieb. Ver. IV. (1853)49 tam 

 ex speciminibus authenticis, quam ex descriptione et locis natalibus 

 ab Auctore indicatis. — A. Transsilvaniciim Lerchenf. in Schm* 

 Verh. sieb. Ver. X. 165. — A Phthora Schur! En. 31. — A. p\Te- 

 naicum Schur! En. 31 pro p. ; Freyn Közlem. XIII. 113. — A. Na- 

 pellus Landoz I. 3. — A. Lycoctonum Csató Erd. Muz. IV. 79, ex 

 ipso in Erd. Muz. VI. 39. — A. Vulparia |J) Cynoctonum Fuss 

 Trans. 33. — Delphinium fissum Fuss Alt. Arch. 11. 369 ex ipso.] — 

 Sziklás erdős helyeken, főkép a hegyi tájon, a melyből feljebb s lejebb 

 is száll. Kolozsvár [Landoz I. 3], Kolos, Berkenyes [Frevn Közlem. 

 Xni. 113], Szt-Gothard [Janka Linn. XXX. 556], Székelykö [! Winkler 

 ÖBZ. XVI. 48], és Tilalmas Toroczkónál [Simk. Album 1781, Nyirmező 

 [!], Csáklyaikő [Barth VSV. XIX. 144], Igenpatak, Várfalva [Haynald 

 herb.!]. Padságnál a Skericzán [Freyn Közlem. XIII. 113] és a Lunkai 

 hegyeken [!], Vulkán Abrudbányánál, Zalasd vize mentén Vajda-Hu- 

 nyadnál, Pareng hegység [!], Eetyezát hegység [! Csató Erd. Muz. IV. 

 79], Dusi szoros [Grisb. Iter n. 1 12], Eiuszaduluj és Zoód közt a Zoód 

 patak mentén [Fuss ap. Schur VSV. X. 165], Falkenstein és Lotriora 

 pataka (Fuss Trans. 33), Talmács, Nagj^-Szeben, Nagy-Csűr, Szelindek 

 [Schur VSV. X. 165], Nagy-Disznód [Schur En. 31],'Medgyes (Barth 



