CORYDALIS. 69 



tán. — Virágainak színe változó : feliér, sái'gás, vereses, kékes-veres. 

 Kolozsvár [! Landoz I, 3], Kolos [Freyn Közlem. XIII. 114], Torda 

 [Eresei Törd. 58]. Feketelak, Mező-Örményes [Janka 1. c], Zám [!], 

 Déva márgás területén [Téglás Tudósítv. I. 17], Nuksora a Eetyezát- 

 hegység tövény [Csató Erd. Mnz. IV. 79], Ganczága, Poronics a Sztrigy 

 vidékén [Csató Erd. Mnz. VI. 15], Uj-Gredistye [Unver. VSV. IX. 165], 

 Székácsvölgy [Csató Székács 255], Nagy-Disznód [Scliiir! En. 37], 

 Kis-Disznód, Götzenberg, Szt-Erzsébet, Holczmány [Fuss ! Trans. 41], 

 Szászcsanád, Monora, Hosszúaszó, Baromlaka, Kis- és Nagy-Ekemező 

 [Bai-thVSV. XVm. 25], Medgyes [Salzer VSV. VI. 94]", Segesvár 

 [Fro. Schássb. 18], Brassó [Lurtz VSV. V. 146], Szászrégen [Emerich 

 ap. Fuss Trans. 41], Besztercze[HerzogBistr. 10], Eodna- Naszód vidéke 

 [Porc. En. 41, Gánts [Czetz Erd. Mnz. VI. 13]. 



112. C. SOlida L. spec. (ed. 1753) 699 var. y) sub Fumaria bul- 

 bosa. — [C. solida Swartz ; Baumg." En. ü. 314. — C. digitata Pers. 

 syn. n (1807) 269. — C. depauperata Scluu.-. Verli. Sieb. Ver. IV. 

 (1853) 51. — C. decipiens Scliott ! Analect. (1854) 42. — C. pumila 

 Scliur! En. 37 1. — Terem mint az előbbi erdős cserjés helyeken, s a 

 mezei tájtól az alliavasi tájig. — Kolozsvár [Baumg. 1. c], Kolos 

 (Freyn Közlem. XIII. 114), Zám, Vajda-Hunyad, Zalasd, Déva [!], 

 Ganczága, Ponorics Sztrigy vidékén [Csató Erd. Muz. VI. 15], Uj- 

 Gredistye [Unver. ap. Fuss Trans. 41], Kis-Disznód, Götzenberg, 

 Nagy-Disznód, Présbe. Felső-Sebes, Marpod [Fuss 1. c], Sziirul [C. 

 pseudopnmila Scliur! En. 37], Bulla zuhatagja [C. depauperata Schur 

 VSV. IV. 51 et herb. lemb.]. Árpás havasai [Schur! VSV. m. 84], 

 Szászcsanád, Monora, Hosszúaszó, Baromlaka, Kis- és Nagv-Ekemező, 

 Medgyes [Barth VSV. XVIH. 25], Medgyes [Salzer VSV. VI. 94], Se- 

 gesvár [Fro. Schásb. 18]. Kőhalom, Brassó [Baumg. 1. c], törpe fényük 

 közt a Királykövön (Kotschy ZBG. m. 64 ; VSV. VIII. 127), Besztercze 

 [Herzog Bistr. 10], Naszód vidéke [Porc. En. 4], Rodna (Fuss Trans. 

 41], Gánts [Czetz "Erd. Muz. VI 13]. 



I C. densiflora Presl. del. prag. I. (1822) 10. — Nagy-Hagymás 

 [Janka^'= ÖBZ. XVHI. 199], — de eddig e növény csak Dél-Európából 

 ismeretes biztosan. 



113. C. intermedia L. spec. (ed. 1753) 699 var fs) sub Fumaria 

 bulbosa. — [Fumaria fabacea Retz íl. scand. (ed. 1795) 167. — ■ C. 

 fabacea Pers. ; Schur Sertum n. 161.] • — Sziklás erdős lejtökön a Ke- 

 resztényhavason Brassó mellett [Schur! En. 37]. 



114. C. pumila Hőst FI. Aust. H. (1831) 304 sub Fumaria. — [C. 

 pumila Reichb. ; Fuss''' ! Verh. sieb. Ver. XV. 125]. — Erdős helyeken 

 a mezei tájon. — Nagy-Szeben [Fuss! VSV. XV. 125], Resinár, 

 Brassó [Schur ! En. 36]. 



115. C. capnoides L. spec. (ed. 1763) 984 sub Fumaria. — [C. 

 capnoides Wahlnb ; Baumg.''' En. H. 314. — C. ochroleuca Walz ! 

 Magy. Növ. Lap. III. 66]. — Mésztalajon, s főkép árnyas mészsziklá- 

 kon Erdély keleti részén, a mezei és hegyi tájon. — Homoród- Almás 

 barlangjánál [Barth ! ap. Schur Phytogr. 69], Felső-Torja felett a 

 Bálványosról jövő patakoknál és Szépvíznél [Baumg. 1. c], Öcsém 



