ARABIS. 75 



sadéka [íBaiimg. En. 263], Székelykö és Tilalmas Toroczkónál, Nvir- 

 mező, Ordenkusa völgyszoros Szkeiisoi'ánál és Piatra-Stucu Vidránál 

 a Biharhegységben, Boicza az Erczliegységben, Déva hegyei [!], Ye- 

 resbegy Szászsebesnél [Csató Székács 245 sub A. brassicaeformi], Or- 

 lath [Scliur! En. 46], Hossziíaszó, Kisekemezö [Barth ! VSV. XVIII. 

 36], Zernyest hegyei [!], Brassó hegyei [! Baiimg. En. ü. 263], Töpe- 

 hegy Alsó-Eákosnál, üjtoz szorosa [Baumg. En. 11. 272), Eodna hegy- 

 sége [Baumg. En. II. 263]. 



135. A. alpina L. síjec. (ed. 1753 664.) — [A erispata Willd. En. 

 hort. ber. (1S09) 684. — A. alpina cum var. a) diffusa Baumg. ■' En. 

 n. 267, 268.] — Szakadékos mészkőszirteken a mezei tájon is, ha- 

 vas vidékeinken pedig a mezei tájtól a havasi tájig. — Piatra-arsza a 

 Vlegyásza hegységben [Bielz ap. Fuss Trans. 49], Torda hasadéka 

 [Baumg. 1. c]. Tilalmas Toroczkónál, Skericza Padságnál [Simk. Al- 

 bum 178, 184], a két Aranyos forrás vidékén a Biharhegységben 

 [! Kern. OBZ. XVII. 256], Parenghegység, Czibinhegység a Veres- 

 torony szorosig, Freck és Kerczesora havasai [Fuss ! Trans. 49] , Árpás 

 havasai [! Schur VSV. III. 83], Bráza havasai [Andrae Bot. Zeit. XI. 

 413], lürálykő [! Kotschy ZBG. Hl. 63], Bucsecs [! Fuss Trans. 59], 

 Keresztényhavas [!], Kőhavas [Schur herb. lemb, !], Öcsém [Schur 

 ÖBZ. VIÍE. 22], Eodna havasai, valamint Arszul és Cziblesz belső- 

 szolnoki havasok [Baumg. 1. c] 



135//>. A. nana Baumg.* En. II. (1816) 268 pro var. fs) A. alpi- 

 nae. — Mészkő havasok magaslatain. — Commando de la Schmidt 

 [Baumg. 1. c], Bucsecs, Királykő [!]. 



t A. obtusifolia Sclmr herb. lemb ! Verh. sieb. Ver. TV. 58 ; En. 

 42. = egy darálj virágzó növény, mely Lerchenfeld herbáriumából 

 van véve, s az Arabis mui-alis kultivált példányának látszik : ezért 

 szinte bizonyos, hogy a Királykövön. honnan Schur (VSV. IV. 58) 

 közli, nem terem. [In herbario lembergiensi Schuriano siib nomine A. 

 obtusifoliae, frustulum unicum floriferiim invenitur, quod e herbario 

 Lerchenfeldianio oritur, et specimen Arabidis murahs Bért. cultum, 

 esse videtur.j 



t A. Lerche7i feldiana Schur en. 42 et herb. lemb. ! sine loco na- 

 tali. Videtur etiam specimen esse cultum. — Ez is Lerchenfeld her- 

 báriumából van véve s lelőhelye nincs Schur herbáriuma vigneitején 

 sem; ezért kultivált növénynek látszik. Az Arabis albida Stev.-nel, 

 melyhez Schur állítja [Schur Phytogr. 76] nem azonos, mert levelei 

 kerekítettek, s mert magvai Schur szerint is hártyás széllel bír- 

 nak. — Bucsecs [? Schur Phvtogr. 76]. 



136. A. auriculata Lam.Encvcl. I. (1783) 219. — [Turritis patula 

 Ehrh. Beitr. VH. (1792) 159 ; Baumg.- En. H. 267]. — Napos sziklás 

 helyeken a mezei tájon. — Kolozsvár [Landoz 11. 27], Kolos, Boós 

 [Freyn Közlem. XIU. 114], Torda hasadéka és Várfalvi erdő [Baumg. 

 1. c], Nyirmező az Enyedi hasadéknál, Skericza hegy Padságnál, 

 Vajda-Hunyad Várhegye [!], Eesinár, Nagy-Szeben [Schur ! En. 42], 

 Segesvár, Kőhalom, Brassó [Baumg.! 1. c] 



var. dasycaiya Andrz. in DC. syst. II. (1821) 244. — [A. auri- 



