ARABIS. 77' 



t .-1. hispida Mijiiind in L. syst. (ed. XIII. 1774) 501. — [A. Cran- 

 tziana Ehrh. Beitr. V. (1790) 178. — A. petríBa Aiict. non L., nec 

 Lamark]. — Skerica Padságnál [Simk. Album 18i, — sed dua solum 

 frustula vidi et haec etiamincompleta],Gaure de Lotri [Baumg. En. siib 

 C. peti-íeaj. Cardamine petraea néven nincs növény Baumgarten lier- 

 bariumában, s a leírásból ki nem magyarázható, mit értett Ő a C. pe- 

 traea alatt ; viszont a Baumgarten herbáriumának ArabU Cixiiitzianaja, 

 = Arabis n alieri L. — Cardamine petraea Baumg. En. 11. 274, ex 

 descriptione haud extricanda, in herbario ejus autem deest; Arahis 

 Crantziana Baumg. ! En. n. "HV.) est = A. Halieri L. 



139. A. pefrogena A. Kern. Öst. bot. Zeit. XUI. (18(53) 141. — 

 [Sisymbrium arenosum Baumg.* En. 11. 253, — vix Linné, cujus 

 plánta genuina (A. arenosa Scop) in Germania et Helvetia indicata. ex 

 speciminibus Salisburgensibus in «Flóra Exs. Aust.-Hung.» n. 603 

 edita, siliquis latioribus, floribusque minoribus et lilacinis a nostra 

 albiílora discrepat. — A. stricta Baumg. ! En. 11. 270. — A. hetero- 

 phylla Schur! Ver. sieb. Ver. IV. (1853) 59, — nomen prioritati gau- 

 dens, sed solum formám unam Arabidis arenosaa Schur (idest. A. pe- 

 trogeniB Kern) comiH-ehendens. — A. segetalis Schur! En. (18GG) 45. 

 Forma umbrosa est: A. multijuga Borb. Term. Közlöny IX. (1877) 

 46, solum nomen ; LinnXLI. (1877) 603 ; Adatok amáram. flór. (1878) 

 tab. I. p. 11 ; illa eadem est: A. arenosa var. dependens Borb. Köziem.. 

 XV. (1878) 153.J — Az egész területen a mezei tájtól a havasi tájig, 

 s mindenféle kőzeten. 



140. A. Halleri L spec. (ed. 1763) 929. — [A. Crantziana Baumg.! 

 En. n. 269. — A. belHdifolia et A. scabra Baumg. herb. ! En. II. 270. 

 — A Halleri Baumg." ! En. H. 271.] Magasabb vidékek erdös köves 

 helyein az alhavasi tájig. — Csúcsa [! Freyn Közlem. XIH. 114], Szé- 

 kelykó' Toroczkónál [-'1, Retyezát hegvség [! Csató Erd. Muz. IV. 79), 

 Eesinár [Baumg. En. il. 269], Árpás' havasai [Schur VSV. HL 84], 

 Kerczesora havasai [Schur En. 45], Vurfu-Luczi, Bucsecs, KÖhavas 

 [Baumg. En. II. 270], Brassó [Baumg. ! En. II. 269], Hargitta (Baumg. 

 herb.!], Egyeskő Csik-Szt-Domokosnál [Havnald ap. Bov. Közlem. 

 XV. 160], Borszék [Salzer VSV. VIH. 53], Eodna havasai [Bielz VSV. 

 I. 101 ; Porc. En. 5], Belső-Szolnok havasai [Baumg. En. II. 271]. 



141. A. Ovirensis Wulfen in Jacq. CoÜect. I. (1786) 196; icon. 

 rar. (1786) t. 125. — [A. ovirensis Baumg.='' En. II. 272. — Carda- 

 mine heterophylla Baumg. herb. ! En. H. 272. — A. tenella. et A. 

 stolonifera Auct. Trans. ! — A. ovirensis v. dacica Heuíf. ! Zool. bot. 

 Ges. Vin. (1858)53.] — Granitos havasaink nedves, kövecses lej- 

 tőin elterjedve. — Csúcsa [Barth Arch. XV, 106]. Valye-Csepilor a 

 Biharhavasokon [!], Eetyezát havasok, Pareng havasok [! Baumg. En. 

 sub C. heterophylla], Frumósza Grisb. Iter. n. 82], Szurul [Baumg. 1. 

 c], Prislop, Kokerics frecki havasok [Fuss Berlcht 267], Csörte, Bu- 

 dislav, Lajta és Bulla forrásvidéke [Fuss! VSV. VHI. 173], Domna 

 forrásvidéke [Fro. VSV. VII. 127], Árpás havasai [! Schur VSV. Hl. 

 84], Bráza havasai [Schur VSV. lí. 177], Bucsecs, Kőhavas [Baumg. 

 En. II. 271], Hargitta [Baumg. En. sub C, heterophylla], Eodna ha- 



