90 ALYSSÜM. 



dia mészkő hegyein [!]. Zoód völgyében Pduszaduluj felett [Schur En. 

 61], Cziblesz és Arszul belső-szolnoki hegyeken [Baumg.! 1. c.]. 



187. A. saxatile L. spec. (ed. 1753) 050. — [A. saxatile Heuff.- 

 Zool. bot. Ges. VIII. 57. — Aurinia média Schuv ! En. 61. — • Alys- 

 sum saxatile b) subsinuatum Borb. Közlem. XV. (187S) 178]. — 

 Mészkő és tiachit sziklákon a mezei tájon. — Koppand, Tovda [Fried- 

 rich Göthe Exs. !], Csáklyaikő [Pávai ap. Fuss Trans. 64]. Alvincz, 

 Zebevnyik vára romjain [Herb. claudiopitaniim], Herepe felett Déva 

 trachit-hegycsoportján [!], Ponorics a Sztrigy mellékén [Csató Erd. 

 Muz. VI. 15], Szuszény felett a Pietyezát hegység tövén [Hei;£f. 1. c], 

 Zsijecz völgye a Pareng hegységben [! Borb. 1., c], Falkenstein Eiiisza- 

 dulujnál [Fuss Trans. 64], Kerczesora és Árpás havasai, Kőhavas 

 Tömös szorosánál, Csukás [Schur En. 61]. 



188. A. tortuosum W. et K. Icones I. tab. '.)1 (1802). — [A tor- 

 tuosum Baumg. '■ En. 11. 238]. — Szikár kövecses vagy porondos ta- 

 lajon a mezei tájon. — Déva Várhegyén, Ühaba-Ponor [Baumg. 1. c], 

 Szalárd völgye [Nagy ap. Eresei Törd. 155]. 



18tJ. A. argenteum Vitman Summ. plánt. IV. (1790) 430. — [A. 

 muraié W. et K. Icones I. tab. 6 (1799); Baumg.- En. n. 237. — A. 

 alpestre Baumg. ! En. II. 236; Eresei Törd. 155; Schur! En. 61]. — 

 Mészkő és trahit sziklákon a mezei tájon. - — Piatra-arsza [Fuss Trans. 

 (j4?, an errore, pro Hideg-Szamos]. Hideg-Szamos községnél [Landoz I. 

 4 ; Bielz VSV. III. 190], Torda hasadéka, Várfalvi erdő [! Baumg. 1. c.]. 

 Mészkő [!], Aranyos folyó szikla szegélyén Várfalva és Borrév között 

 [Freyn Közlem. XITI. 1 15]. Vidaj [Janka Exs. !] Toroczkó és Toroczkó- 

 Szt-György hegyein [! Baumg. 1. c], Enyedi hasadék [Schur VSV. X. 

 70], kecs'kekö [Schur VSV. X. 66], Vulkánhegy Abrudbányánál 

 [Baumg. 1. c], Déva Várhegyén [.'Baumg. 1. c] s többi sziklás hegyein 

 egész a Kozolyáig [!], Kis-Muncsel a Hunyadi-Erdőhátságon [Andrae 

 Bot. Zeit. XI. 415], Vajda-Hunyad [Bielz Landk. 79], Kőalja Oháha és 

 Ponor a Sztrigy mellékén [! Heuff. ZBG. VIH. 57], Csopeja, Szászcsór, 

 Kápolna [Fuss! Trans. 64], Brassó mészkő havasain s az Öcsém he- 

 gyen 5000' magasságig [Schur En. 61]. 



f A. arenarium Gmel. — Erdélyben nem honos, és a Schur En. 

 62 — 63. lapjain közlötttermőhelyek közül a kolozsvári termőhely költött, 

 vagy téves; a má'^ik kettő pedig az ,1. Trans&ilvanicum-r?L\on?ákoz\\i. 

 ' 190. A. Transsilvanicum Schur! En. (1866) 63. — [A. montanum 

 Baiimg."! En. II. 23s, — et Auct. Trans., non L. cujus plánta genuina in 

 Transsilvania non ereseit, ibique A. TranssilvaniciüuScJmr pro se vica- 

 rium habét. — A. rostratum Auct. Trans., — non.SYer. in Mem.Petersb. 

 HL (1810) 295, tab. 15 ! ; cujus stirps genuina tam ex ieone ! quam ex 

 deseriptione originali a stirpe transsilvanica pluribus in notis distat, 

 e.-g. : «radice iinnua» (nostrje biennis) ; «eaule solitario» (nostr® cau- 

 les plures, basi ramulos steriles, pro more procumbentes proferentes) ; 

 «silicula elUptica, turgida . . . apice integerrina» (nostrae silieulae or- 

 biculares aut siiborbiculares, piano compressae, et apice truncatae aut 

 levissime emarginatas). — A. arenarium Schur En. 62 prop. — A. 

 Wulfenianum Schur ! En. ()3. — A. Rochelii Schur 1. c. quod ad 



