ALYS«UM. 91 



plantam e monte Kecskekö. — A. rcpens Fusa Trans. (»5 quoad plan- 

 tam e monte Töpe. — A. Wierzhiekií Freijn! Közlem. XIII. ll.j, — 

 non Heuff. — .1. alpesire Woljf' ! Magy. Növ. Lap. I. 56. — non L.]. 



— Sziklás mészkőhegyeken a mezei tájtól az alliavasi tájig. ■ — Torcla 

 hasadéka [Schuv En. 63], Tilalmas hegy Toroczkónál [! Wolff ap. 

 Schur 1. c. ; Wolft" MNL. I. 56], Ijimka falu felett Vidajtól nyugotra 

 [Freyn 1. c], Padság alhavasain, így a Vulturészén és Skericzán bőven 

 [Freyn 1. c. ; Simk. Album J8i2], Ordenkusa völgy Szkerisoránál [!], 

 Kecskekö [Schur 1. c], Eetyezát hegységben a Dreksán-Commandónál 

 [Baumg. herb. !], Töpe hegy Alsó-Rákosnál, Czenk hegy Brassónál 

 [! Baumg. En. II. :238], Kevesztényhavas és Kőhavas [Schur 1. c], Tö- 

 mös [Schur VSV. X. 207], Büdös, Kereszthegy. Öcsém hegy [Schur 

 En. 1. c], Magvaró [Nagv ap. Eresei 1. c.[. 



191. A. repens Baumg.*! En. 11. (1816) 237. — [A. Wulfenianum 

 Auct. Trans., excepto Schur in En. 63. — A. Eochelii Schur ! En. 63 

 pr. p. ; Czetz ! Erd. Muz. YI. 10]. — Mészkő havasaink sziklás he- 

 lyein. — Dilma ku bráz a Eetyezáthegységben [Csató Erd. Muz. IV, 

 79]. Priszlop frecki havas [Fuss Trans. 65], Sziirul, Butyán [Schur 

 VSV. X. 143], Árpás havasai [! Schur VSV. III. 84], Bráza havasai 

 [Schur En. 63], Keresztényhegység [.'Baumg. 1. c], Királykő [iSchur 

 En. 6.3]. Bucsecs[! Andrae Bot. Zeit. XI. 415], Korongyis [Schur 

 VSV. X. 143] s Eodna többi havasain [Czetz ! 1. c, Porc. En. 6]. 



Legközelebb áll az A. Transsilvani- Proximum A. Tianssilvanici Schur, 



ciim Schur-hoz, melytől különbözik : a quo diö'ert : statione alpina, habitu 



havasi termőhelye, alacsonyabb ter- humiliori, siliculis majoribus minus 



mete, nagyobb s meztelenebb termései vestitis, inflorescentia etiam minus 



és meztelenebb termésállása, valamint vestita, et caiile foliisfiue plerumque 



rendesen zöldebb szárával és leveleivel. magis viridibus. 



\ A. eampestre, A. hirsutum, A. Wierzbickii Schui' herb. lemb.! 

 sünt mystificationes. Az A. eampestre L. és A. hirsutum M. B. növé- 

 nyeket Schur, az ő enumeratioja (p. 62) szerint Erdélyben sehol sem 

 lelte, s mégis a Schur herb. lemb.-ben egy Alyssum darabhoz e vi- 

 gnettet irá : «A. hirsutum MB. ... in mont. calcar. Ketskekő. Dr. 

 Schur» ; más két darabhoz pedig ezt : «Psilo7iema hirsutum Schur. . . 

 In campis arenosis. Anfang Juni. Déva Transsilvaniae. Dr. Schur». 



— Viszont A. Wierzbickii JHeuff. növényt Schur En. 63. lapján csak 

 Lerchenfeld nyomán veszi fel, s mégis herb. lemb.-jében egy valódi 

 A. Wierzbickii példányhoz e vignettet irá: «A. Wierzbickii . . . e loeo 

 saxoso calcareo pone Toroczkó. Juli. Dr. Schur». Hogy a Schur her- 

 báriumának A. Wierzbickii-je a Bánságból ered, bizonyos azért, mert 

 egy másik példánynál megjegyzi Schur, hogy azt Heufieltől kapta. 



192. A. calycinum L. spec. (ed. 1763) 908. — [Adyseton calyci- 

 num Scop ; Baumg." En. II. 239. — Alyssum eampestre Baumg. En. II. 

 238, ex loco natali indicato, nam in herbario ejus deest. — Psilo- 

 nema hirsutum Schur En. 62. — Nec Baumgarten A. eampestre L. 

 verum in Transsilvania légit ; nec Schurius A. hirsutum MB.] — Napos 

 szikár dombokon a mezei tájon közönséges. 



