THLASPI. 97 



űlr). Th. perfoliatum L. spec. (ed. 1753) G4ü, — [Th. perfoliatum 

 Baiimg." En. II. i^45. — Tli. montanum, et Th. praecox Baumg. 

 herb. ! Eu. 11. 24-4, et Auct. Trans. plurimornm, non L., nec Wulf.1. 

 Szántókon, parlagokon, szőlők, gyümölcsösök közt a mezei tájon. — 

 Kolozsvár [! Landoz I, 4], Kolos és Torda közt [Baumg. 1. c], Gyula- 

 fehérvár [íHaynald ap. Borb. Közlem. XV. 202], Borbánd, Déva, Haró, 

 Vajda-Hunyad. Zalasd, Govasdia [!], Szt-György-Válya a Sztrigy mel- 

 lékén [Csató Erd. Muz. VI. 15], Szászváros [Unver. ap. Fuss Trans. 

 71], Székácsvölgy [Csató Székács 25G], Götzenberg [Sclmr En. 68], 

 Szt-Erzsébet [Andrte Bot. Zeit. XI. 416], Nagy-Szeben, Dolmány, 

 Giresau [Fuss Trans. 71], üjegyház és Körpöd közt [Th. praecox 

 Baumg. ! 1. c]. Baromlaka, Monora, Hossziiasszó, Kis'ekemező [Barth 

 VSV, XVIII. 28], Medgyes [Salzer VSV. VII. 93 ; Vin. 7], Segesvár 

 [Th. montanum Baumg. ! 1. c.]. Szászrégen [Emerich ap. Fuss Trans. 

 711, Besztercze [Herzog Bistr. 11], Eodna-Naszód vidéke [Porc. En. 

 7], Betlen [Czetz Erd. Muz. VI. 22]. 



216. Th. Kovácsii Heuff. ! in Flóra 1853 p. 624.— [Th. alpinum 

 Baumg.'" ! En. II. 245. — non Jacq. — Th. alpinum Baumg. etiam ex 

 locis natalibus indicatis huc pertinet. — Th. alpinum Schur ! VSV. X. 

 143; En. 68. — Th. affine Schott ! ; in Kotschy Exs. (1850) solum nő- 

 mén. — Th. longiracemosum Schur Öst. bot. Zeit. VIII. (1858) 22. — 

 Th. cochleariforme Janka in Linn. XXX. 557, — non DC. syst. II. (1821) 

 381, et DC. in De-Lessert icones II. (1823) tab. 52! — Th. praecox 

 Schur Öst. bot. Zeit. Vni. 22, ex ipso. Verh. sieb. Ver. X. 166. — Th. 

 montanum. et Th. Jankaa Schur Pbvtogr. 05, quod ad plantas transsil- 

 vanicas. — Th. Janlae Borb. Bot. Zeit. XXXVI. (1878) 305, — non Kor- 

 ner Th. alpestre Porc. En. 7; Naseud. 170, — non L.]. — Széname- 

 zŐkön és sziklás helyeken a magasabb fekvésű mezei tájtól a havasi 

 tájig, meszes talajon. — Kolozsvár szénamezőin ! s a Virágos völgyben 

 [Freyu. Közlem. XIII. 116]; Kalyán Bárév, Palatka a Mezőségén 

 [Janka Közlem. XII. 185], Torda hasadéka [! Wolff ap. Janka Linn. 

 XXX. 557], Székelykő [Barth ! Arcli. XV. 107], Govasdia, Szurul 

 [Haynald ap. Borb. Közi. XV. 206], Czibin, Fogarasi és Bárczasági 

 havasok [Baumg. 1. c] így : Királykő, Keresztényhavas, Brassó he- 

 gyei [! Schur En. 6í)], Bucsecs [! Sigerus ap. Fuss Trans. 72], Kőhavas, 

 Garcsinvölgy, Teszla, Csukás, Piroska [!], Öcsém [Schur ! ÖBZ. VIII. 

 22], Korongyis [Schur VSV. X. 143; Czetz Erd. Muz. VI. 22], Craja 

 rodnai havas [Porc. 1. c.]. 



Th. cochleariforme DC. a De-Lessert Th. cochlearifome DC. sec. icouem 



idézett rajza nyomán a mi növényünk- De-Lesserti citatam differt a plánta 



tői különbözik : kétszer oly nagy ter- nostra : siliculis floribusque duplo 



mesei és virágai, ékforma, alapjuk felé majoribus, silicula cuneata, versus 



megnyiilt, és nagy száruynyal biró ter- basiu attenuata, et alis magnis praedita, 



meséivel, valamint feltűnően fogazott nec non foliis radicalibus evidenter 



töleveleivel is, melyek ékformán kes- dentatis in petiolum cuneatim attenua- 



kenyednek nyelükbe. Heuíiel növényé- tis. Th. alpinum -Jacq. plantíE Heuö'e- 



hez legközelebb áll a Th. flpinum lianae proximum, sed stylo fructuum 



.Jacq., melynél azonban a termések bi- valde elongato, duplo quam in Th. 



benyele, kétszer oly hosszú mint a Th. Kovácsii longiore, primo intuitu, diver- 



Kovácsii Heuff.nél. sum. 



10- 



