VIOLA. 109 



Í51. V. collina Bess. Eu. (18i>á) lO. — [V. collina Andi-fe- Bot. 

 Zeit. XI. 410]. — Mészkő hegyek napos törmelékes helyein a mezei tá- 

 jon. — Kolozsvár [Andríe 1. c]. Tordán az akna körül [Wolíf MNL. 

 i, 57], Govasdia hegyein [!], Kis-Disznód, Zoód [Schur VSV. IV. 

 107], Nagy-Szeben, Talmács [Schur Phytogr. 10(i], Brassónál a Schil- 

 leren [Scliur En. 80]. 



25Í. V. permixta Jord. Obs. VH. (1849) ü. — [V. hvbrida Schur! 

 En. (18()6) 79, — non Val de Liévre Öst. bot. Zeit. VDI. (1858) 59. — 

 V. odorata x lűrta Wiesb. Zool. bot. Ges. XXV. (1875) 821]. — Er- 

 dős csei'jés dombokon a mezei tájon. — Szt-Erzsébet [Schur! 1. c], 

 Nagy-Csűr [Fuss exs. !], Brassó [Schur Phytogr. 108]. 



"253. V. odorata L. spec. (ed. 1753) 934. — [V. nigra Benkő 

 Trans. 121 ? — V. odorata Baumg.''' En. I. 182]. — Gyümölcsösökben, 

 erdős, cserjés helyeken az egész terület mezei táján. 



254. V. Austriaca A. et J. Kerner in Ber. Naturw. Ver. Innsbruck 

 III. (1872) 71. — [V. suavis Andr©- Bot. Zeit. XI. 410, et Auct. 

 Trans. pl. — V. hortensis Schm-! En. (1800) 82, — est variatio albi- 

 flora]. — Kertekben, erdős, cserjés helyeken a mezei tájon. — Ko- 

 lozsvár [Andraa 1. c], Gyulafehérvár [Haynald lierb. !], Hosszúaszó 

 [Barth exs. !], Szt-Erzsébet [Schur 1. c.]. 



255. V. álba Bess. Prim. El. Gal. I. (1809) 171. — [V. álba 

 Bess. ; Fuss" Bericht 20. — V. microceras Schur! En. (1866) 80, — 

 non Kupr. in Beitr. zur Pflanzenk. 11. (1845) 22, tab. I. ! — V. prae- 

 cox Fuss Trans. 81, — non Heuff. !]. — Erdős, cserjés helyeken a 

 mezei tájon. — Torda [Freyn Közlem. XIII. 117], Zám [!], Déva 

 [Téglás Tudósítv. I. 17], Kis-Disznód [Fuss Bericht 20], N.-Disznód, 

 Szt-Erzsébet [Schur En. 81], Nagv-Szeben [Fuss Trans. 81], Nagy- 

 Csűr [Fuss exs.!], Medgyes, Kisekemezö [Barth VSV. XVIII. 29], 

 Hosszúaszó, Berethalom [Barth! Arch. XV. 107], Brassó [Barth. exs. !]. 



250. V. Obscura Schur- ! En. (ISOO) 80; Verh. sieb. Ver. IV. 

 (1853) 107, solum nomen]. — [V. Badensis (álba x hirta) Wiesbauer ! 

 Öst. bot. Zeit. XXIV. (1874) 225]. — Cserjés helyeken a mezei tájon. 



— Kis-Disznód, Nagy-Disznód és Zoód közt [Schur 1. c.]. 



257. V. multicaulis Jord. Pugill. (1852) 15. — [V. álba x odorata 

 Wiesb. ZooL bot. Ges. XXV. (1875) 819, — V. suavis Schur- herb. 

 lemb. ! En. 81. — V. pseudosuavis Schur Phytogr. (1876) 103]. — 

 Szőlők közt, a mezei tájon. — Nagy-Disznód, Kis-Disznód, Nagj^- 

 Szeben [Schur! 1. c.]. 



258. V. arenaria DC. Ft. fr. IV. (1805) 806. — [V. livida W. et K. ; 

 Schur''' Sertum n. 357]. — Porondos helyeken a mezei tájon. — Tal- 

 mács és Zoód közt, Brassó [Schur! En. 82]. 



259. V. silvestris Kit. in Schult. Öst. FI. (ed. 1814) I. 423. — 

 [V. silvatica Fries FI. Hall. (1817) 04;Fries Nov. Mant. HL (1843) 

 121. — V. silvestris Lam FI. Fr. II. <i80 ex parte. — V. silvestris 

 Fuss- in Baumg. Mant. 18]. — Erdőkben a mezei tájtól a hegyi tájig. 



— Csúcsa, Bányabükk, Berkenyes [! Freyn Közlem. XIII. 117], Ko- 

 lozsvár [Landoz I. 4], Csáklyaikő, Vidra [!], Szkerisoránál a jég bar- 

 langnál [!] és az Ordenkusa völgyben [! Kern. ÖBZ. VIH. 21], Zám, 



