VIOLA. Ili 



[Cserni 1. c.],Monora [Bartli exs !] ; Szászváros [Unver. íip. Fuss Trans. 

 84], Nagy-Szeben, Morp:oiida [Fuss 1. c.]. Brassó [Schur En. S4-]. Besz- 

 tercze Tuss 1. c], Bodna-Naszód vidéke [Porc. En. 8], 



i>Gl/5. V. stagnina Kit. mSclndt. Östr. FI. I. (ed. 18U) 426. — [V. 

 persicifolia Roth Germ. II. a. (1789) '■21 1 pro p. ; Baumg. ■' En. I. 183. ■ — 

 V. Euppii Fuss Alt. Arcli. HL i2()0 ; Landoz I. 4 ; Bartb Arcli. XV. 

 107; Herzog Bistr. 12. — V. macrostipniata Schur ! En. 84. — V. 

 Schultzii Auct. Trans., non Billot !]. — Nedves kaszálókon a mezei 

 tájon. — Kolozsvár [Landoz 1. e ; Landoz II. 27], Kolos, Boós [Freyn 

 Közlem. XIII. 118', Vajda- Hunyad szénamezöin [!], Vízakna [Barth 

 Arch. XV. 107], Kis-Csűr [Bartli exs.!], Nagy-Szeben ! Szt-Erzsébet, 

 Kis-Disznód [Fuss Alt. Ai-cb. III. 260], Götzenberg, Eothberg, Talmács 

 [Fuss Trans. 83], FelsÖ-Sebes [Fuss Bericht 27], Ujegyliáz, Segesvár, 

 Nagy-Bunn, Kőhalom [Baumg. 1. c], Brassó [Schur En. 8.3], Gör- 

 gény vidékén a Magurán [Walz ! MNL. III. 66], Besztercze [Herzog 1. 

 C.1. Rodna-Naszód vidékén [Porc. En. 8]. Gáncs, Deés [Czetz Erd. Muz. 

 Vi. 23]. 



262. V. eiatlor Fr. nov. (ed. 1828) 277. — [V. persicifolia Roth 1. 

 c. pro p. ; Czetz ! Erd. Muz. VI. 23. — V. elatior Landoz. '■= I. 4]. — 

 Termékeny kaszálókon s cserjés helyeken a mezei tájon. — Deés 

 [Czetz! 1. c], Kolozsvár szénamezőin [! Landoz 1. c], Torda hasadéka 

 [Wolff MNL. I. .57], Koppand hasadéka. Magyar- Bénye [Barth exs!], 

 Balázsfalva [Barth! VSV. XVIII. 29], Nagy-Szeben '[Schur En. 84], 

 Besztercze [Herzog Bistr. 12], Rodna [Schur VSV. X. 122;sedsec. 

 Porc. En. 8, ibidem recenter non inventa]. 



263. V. mirabilis L. spec. (ed 1753)936. [V.mirabilis Baumg. -En.I. 

 184]. — Erdőkben a mezei tájon. — Sztána, Felek, Bányabükk, Ajtón, 

 Rőd, Kolos. Berkenyes [Fi-eyn Közlem. XIII. 118], Kolozsvár [.Joó ap. 

 Schur VSV. II. 167]. Székelykö Toroczkánál, Déva [!], Nagy-Szeben 

 [Schur VSV. II. 167], Nagy-Csür, Szt-Erzsébet, Szászujfalu, Rothberg 

 [Fuss! VSV. XIV. 207], Giresau [Fuss Trans. 84], Hosszúaszó, Mike- 

 szásza, Baromlaka [Barth VSV. XVIII. 30], Medgyes [Salzer VSV. VI. 

 95], Segesvár, Kőhalom [Baumg. 1. c], Besztercze [Herzog Bistr. 12], 

 Rodna-Naszód vidéke [Porc. En. 8]. 



264. V. alpina Jacq. En. (1762) 158 ; 261. — [V. alpina Baumg.* 

 En. I. 182. — V, mici-ophylla Schur! üst. bot. Zeit. VHI. 394 (solum 

 nomen) ; En. 87. — V. Baumgarteniana Schur! En, 87]. — Havasa- 

 ink sziklás magaslatain. — -lorgován köve a Retyezát hegység- 

 ben [Csató Erd. Muz. IV. 79], az egész Fogarasi hegység havasain 

 [.'Baumg. 1. c], Királykő [! Kotschy ZBG. III, 65], Keresztény hegy- 

 ség [! Fuss Trans. 84], Bucsecs, Kőhavas [! Baumg. 1. c], Csukás [!Ko- 

 tschy ZBG. III. 140], Öcsém [Schur ÖBZ. VHI. 21], Nagy-Hagymás, 

 Egyeskő [Janka ÖBZ. XVIII. 199], Kelemen havas csoportja [Eresei 

 Toi-d. 178], Ünőkő [Andrae Bot. Zeit. XI. 416], Arszul, Ciblesz [Baumg. 

 he.]. 



t V. ealcarata L. — Brassó havasai [Hornung ex Schur En. 87]. 



265 V. tricolor L. spec. (ed. 1 753) 935. — [V. tricolor Baumg.- En. 



I. 184.— V.Banatica Schur! Verh. sieb. Ver. X. 166. — V. Bielziana 



SlMONKAi: Erdély flórája. 



11 



