114 POLYGALA. 



Csncsa, Bánffy-Hnnyad, Sztána, Kolos, Boós [Freyn Közlem. XIII. 

 12í2], Kolosvár [! Landoz I. 4], Torda [Eresei Törd. 38], Benedek a 

 Csáklyaikö felé [!], Gyulafehérvár [Wolff ap. Scliur En. 90 sub P. cal- 

 carea], Verespatak [! Sclmr 1. c.j, Szkeidsora [!], Vidra ! Nyegra! Körös- 

 báBya [Kern. ÖBZ. XVIII. 38], Haró és Nagyág közt [!], Hátszeg 

 [Csató Erd. Muz. VI. 4-6], Galbin a Eetyezáthegységben [CsatóErd. Muz. 

 IV. 7í)], Szászváros [Unver. ap. Fuss Trans. sub. P. amara], Dusi szo- 

 ros, Frumósza, Talmács [Fuss Trans. sub P. amara] Eesinár [Sclmr 

 En. 89], Nagy-Szeben [Reissenb. VSV. V. 114], Poplaka, Szt Erzsébet, 

 Götzenberg [Fuss Trans. 88], Giresau [Fuss exs! VSV. XVIII. 18G], 

 Tür, Szászcsanád, Nagyselyk, Nagy-Ekemezö, Hosszúaszó, Balázsfalva, 

 s az ezek közt fekvő vidéken [Barth VSV. XVIII. 30], Medgves [Sal- 

 zer VSV. VI. 95], Segesvár [Fro. Schássb. 22], Arpásfaíu felett 

 [! Scliur ! En.89, sub P. depressa], Brassó hegyein [Schur En. 89], Ud- 

 varhely [Szabó ap. Fuss Trans. 88], Szászrégen [Emerich. ap. Fuss 1. c], 

 Besztercze [HerzogBistr. 12], Korongyis [Schur En. 90], Naszód vidéke 

 [Porc. En. 9], Gáncs [Czetz Erd. Muz. VI. 19], Teszla, Csukás, Zajzon [!]. 



209. P. comosa Schkur. Handb. II. (1808) t. 294. — [P. comosa 

 Landoz''' I. 4. — P. angustata Schur ! En. 89. — P. Podolica seu 

 Transsilvanica Sclmr! En. 90]. — Kaszálókon, füves cserjés hegy olda- 

 lokon a mezei és hegyi tájon. — Csúcsa [Freyn Közlem. XIII. 122], 

 Kolozsvár [! Landoz I. 4], Gyulafehérvár [.'Cserni Gvulaf. 29]. Borbánd, 

 Vájasd a Bilak mentén, Háró, Déva [!], Vidra [Kern ÖBZ. XVIII. 38], 

 Váralja a Sztrigy mellékén [!], Szászcsanád [Barth VSV. XVIII. 30], 

 Hosszúaszó [Barth Arch. XV. 107], Nagy-Szeben [Sclmr En. 89], 

 Szt-Erzsébet [Fuss Alt. Arch. HL 246]. Poplaka [Andra? Bot. Zeit. XL 

 417], Szászujfalu, Nagy-Csűr [Fuss Bericht 2.')], Kis-Disznód [Fuss 

 Trans. 88], Talmács, Szelindek [Schur En. 90], Árpás falu felett [!], 

 Brassó, Keresztényhavas, Királykö [! Schur En. 89], Borszék [Walz 

 MNL. lU, 60], Besztercze [Herzog Bistr. 12], Rodna-Naszód vidéke 

 [Porc. En. 9]. 



I 270. P. amara L. Syst. (ed. X. 1759) 11.54. — [P. amara 

 Baumg,'" En. II. 310, sed specimen ejus in lierb. Kitaibelii (LIX. 12) 

 ad P. vulgarem pertinet]. — Magasabb mészkő helyeken a mezei 

 tájtól az alhavasi tájig. — Piatra-arsza a Vlegyásza hegységben [Bielz 

 V'SV. III. 188], Torda [Eresei Törd. 38], Tilalmas tető Toroczkónál 

 [Barth ap. Schur Phytogr. 123], Csáklyaikö [Baumg. 1. e.], Gyulafehér- 

 vái-t a Mamut és Bilak hegyeken [Cserni Gyulaf. 29], Brassó [Schur! 

 En. 90], Öcsém teteje [Sclmr ÖBZ. VIH. 22 ; VSV. X. 100]. 



271. P. Austriaca Crantz Stirp. Aust. fasc. V. (1709) 439, t. II ! 



— [P. Austriaca Baumg." En. II. 310. — P. alpestris Andrae Bot. 

 Zeit. XI. 417 ; Schur En. 90 ; Freyn Közlem. XHI. 122. — P. uliginosa 

 Schur Sertum n. 389 ; Phytogr. 123, — ex ipso in En. 90. — P. amara 

 Kotschy Zool. bot. Ges. HL 04 ; Schur VSV. X. 1 43 ; Reckert VSV. 

 VI. 19 f Fuss Trans. 89 pro p. ; Czetz ! Erd. Muz. VI. 19 ; Porc. En. 9. 



— P. amarella Porc. MNL. IX. 120, — non Crantz. — P. microcarpa 

 Borb. ÖBZ. XXXV. 70]. — Mészkő havasaink és elÖhegyeik sziklás 

 füves helyein. — Biharhegységben Szkerisora felett a Balacsánán és 



