POLYGALA. — GYPSOPHILA. 115 



Vidra mellett a Piatra-Strucun [!], Strázsa, Pareug [Baumg. 1. c], Tal- 

 mács [Fuss Trans. 89], Királykö [! Andrae 1. c], Brassó [Fuss Traos. 

 98], Keresztéuyliavas [Baumg. 1. c], Bucsecs [! Freyn 1. c], Korongyis 

 [Eeckert 1. c], és Rodna többi havasain [Czetz ! Erd. Muz. VI. lí); 

 Porc. En. 9], Köhavas, Teszla, Csukás [!]. 



272. P. Sibirica L spec. (ed. 1753) 702. — [P. Bartliiana Fuss 

 Verh. sieb Ver. XIX. 210 ; XXI. 4.")]. — Szászcsanád mellett a «Nagy- 

 hegy» szikár homokos keleti lejtőjén 350 — 400 met. s. m. magasság- 

 ban fedezte föl Barth .József 18G6 máj. 20. [Barth" ap. Fuss 1. c. ; 

 VSV. XXI. 4-5] ; de azóta botanikus célokra majdnem egészen kiás- 

 ták. — Poli/gala Sibirica Linné 1. c. szerint: «Habitat in Sibiria D. 

 Omelin» ; ezért az a növény tekintendő a typikus P. Sibirica-nak 

 melyet Gmelin sib. IV. p. 64. n. 84. alatt a Linné spec. 11. p. 987-ből 

 v^tt diagnosissal és idézettel támogat és művében a XXXII. táblán le 

 is rajzol. Gmelin eme rajzával a Szászcsanád mellett termő Polycfala 

 Sibirica teljesen megegyez ! — Ledebour szerint e növény Dél-Orosz- 

 országban is otthonos. 



t 273. P. Chamaebuxus L. spec. (ed. 1753) 704. — [P. Chamae- 

 buxus Baumg.''' ! En. II. 318. — Chamaebuxus vulgáris Schur En. 90.] 

 ■ — Sziklás alhavasi erdőkben: Pareng, Teszla, Csukás [Baumg. 1. c.]. 



XI. Silenaceae DC. prodr. I. 351. 



76. Gypsophila L. gen. n. 563. 



274. 6. petraea Baumg. En. 1. (1816) 385 sub Banffv-a. — [Banffya 

 petraea Baumg."! 1. c. — Gypsophila transsilvanica Spr. cur. post 

 (1827) 179]. — Mészkő sziklákon az alhavasi tájon. — lürálykő [! Ko- 

 tschy ZBG. ül. 64], Bucsecs, Kőhavas, Tejkőhavas Teszla, Csukás 

 [.'Baumg. 1. c]. Öcsém [! Bielz Landk. 79], Nagy-Hagymás, Egyeskö 

 [Janka! ÖBZ. XVIIL 200]. 



t 275. G. repens L spec (ed. 17,53)407. — [G. repens Baumg.''' En. 

 I. 384, — sed in herbario ejus deest, nec in locis ab eo indicatis re- 

 centius inventa]. — Lapadna és Kotunda alhavasokon Rodna hegysé- 

 gében [Baumg. 1. c.]. — de újabb időben ott nem lelték. 



276. G. fastigiata L. spec. (ed. 1753) 407. — [G. arenaria W. et 

 K. ; Baumg.'''! En. I. 384]. — Napos homokos dombokon s mezőkön. — 

 Kolos és Torda közt [Baumg. 1. c], Medgyes mellett a Czigányhegyen 

 [Barth exs. ! VSV. XVIII. 30]. 



t 277. G. paniculata L. spec (ed. 17.53) 407. — [G. paniculata 

 Schur''' Sertum n. 394]. — Szántókon s mezőkön: Zám, Dobra és 

 Déva mellett [Schur En. 91] ; magam azonban, bár e helyeken több- 

 ször megfordultam, nem láttam ott. 



278. G. murai is L. spec (ed. 1753) 408. — [G. prostrata BenkŐ'^' 

 Trans. 1 24. — G. muralis Baumg. En. I. 384. — G. serotina Hayne 

 in Willd. En. hort. Berol. I. 464]. — Szikár mezőkön, patakok csorvá- 

 ján kiszikkadó pocsolyáknál, romokon az egész teriílet mezei táján. 



