118 DIANTHÜS. 



[Borb. Közlem. XII. 84], Falkenstein [Fuss! ap. Andrae Bot. Zeit. XIV. 

 247], Szimil [Haynald herb. !], Bulla. Butyán [Schur En. 05], Árpás 

 havasai [! Scliur VSV. III. 85], Ucsa havasai [Haynald berb. !], Bráza 

 kőszirté [Baiimg. herb. ! Andrae Bot. Zeit. XIV. Ml], Bráza havasai 

 [Schur VSV. II. 177], lürálykö [! Schur En. í»5] és Zernyest többi ma- 

 gasabb hegyei [!J, Bucsecs [! AndraB Bot. Zeit. XIV. 24-8 sub D. Car- 

 thusianorum] , Kőhavas ! [Scíiur En. t)i2], Predeal a Tömös szorosnál 

 [! Schur VSV. X. 207], Öcsém [Fro. Arch.ni. 156 ; Schur ; ÜBZ. VHI. 

 22], Borszék [Schur VSV. X. 1 53] , Korongyis [Eeckert VSV. VI. 19], s 

 Kodna többi magasabb hegyein [Czetz ! Erd. Muz. VI. 14; Porc! 

 Naseud. 175]. 



283/ c. D. subneglectus Schur En. (186(i) 95. — [D. nitidus 

 Baumg." En. I. 390 ; Fuss exs. !, Trans. 95 ; Eömer Karpat. Ver. III. 

 145. — D. caesius Baumg. ! En. I. 392 ; Schur En. 97, — non Smith. 

 — D. neglectus Schur En. 96. — D. gramineus Czetz herb. !, Erd. Muz. 

 VI. 14]. — Sziklás kövecses helyeken a havasi tájon. — Retyezát, 

 Páreng [! Baumg. 1. c. sub D. nitido], Freck liavasai [Haynald herb. !], 

 Árpás havasai [l'uss Trans. 95 subD. nitido], Fogaras havasai [Schur ! 

 En. 96], Király kő [! Schur En. 95], Bucsecs, Kőhavas [! Baumg. 1. c. 

 sub D. ca3siol, Piroska r]5aumg. 1. c. sub D. nitido], Rodna havasai 

 [Czetz 11. c.]. ^ 



284. D. Marisensis Simk. Term. Ftiz. IX. 37. — [D. Charthusia- 

 norum b) pubendns Simk. Közlem. XV. (1878) 531. Simk. ap. A. 

 Kerner Schedae 11. (1882) 63 pro specie, — non D. latifolius var. 

 fubendus Borb. Üst. bot. Zeit. XXVH. (1877) p. 379. — D. Carthusia- 

 norum Baumg.''' herb. ! et En. I. 387 pro p. ; Cserni ! Gyulaf. 28 ; 

 Téglás Tudósít V. I. 20. — D. Carthusianorum 5) campestris Heuff. 

 Zool. bot. Ges. VHI. 68. — non D. campestris MB. — D. Carthusia- 

 norum b) atrosanguineus saxigenus Schur Phytogr. 127. — D. atro- 

 rubens Auct. Trans., — non Ali. — D. vaginatus Schur En. 93 ; 

 Phytogr. 1 2S, — non Eeichb. D. diutinus Schur En. 93 ; Blocki Öst. 

 bot. Zeit. XXXI. 149, — non Kit.]. 



A D. Cai-thiisiauontm-tól állandón A D. Carthusianorum L. statim 



különbözik szirmainak kisebb lemeze dignoscitur : lamina petalorum minori, 



és kisebb durvább börnemüebb gallér squamisqne calycinis minoribus diirio- 



pikkelyeivel, melyek élükön alig vagy ribiis magis coriíiceis et margiue vix 



épen nem hártyásak. autanginte sohim membranaceis. 



Gallérpikkelyeinek meze és színe vál- Indumentum et color squamarum 



tozó, miért is főkép a következő va- calycinarum variat, quare varietates 



rieta=okban jelenik meg: seqiientes praecípue jjríebet: 



a) tíiincus. — [D. Carthusianorium b) puberulus Simk. Közlem. 

 XV. 531]. Squamis calycinis et caule etiam aspero puberulis. 



fi) laerigatüs. — Squamis calycinis cauleque glabriusculis lae- 

 vigatis. 



t) OJiabensis. Squamis calycinis albido stramineis, iis D. sabule- 

 toi'uni Heuff. similibus ; caule vix spithameo. [D. sabuletorum Simk. 

 Közlem. XV. 531, — non Heuff.]. Varietas haec adhuc solum in ari- 

 dis collium inter pagos Csopea et Köalja-Ohába lecta [Simk. 1. c.]. 



A mezei táj szikár dombjain és kaszálóin bőven. — Kolozsvár 



