124 SILENE. 



304. S. Zawadzkii Herbich inZaw. En. gal. buc. (1835) 54, 191. — 

 [Melandrium Zawadzkii A. Br. in Flóra 1843 I. 387, — sed ob stylos 

 trés, ad Silenem pertinet. — Lychnis nivalis Baumg." Mant. (1846) 

 43, — non Kitaibel. — Silenanthe Zawadzkii Grisb. Iter (185Í2) n. 56. 



- — Proxima S. auriculatae Sibtli. et Sm. ; et S. lanuginosae Barth]. — 

 Mészkő havasokon. — Sclinsten-esidenz árpási havason [Schur VSV. 

 X. 167 ; En. 103], Fogaras havasai [Kayser ap. Schiir VSV. X. 167], 

 Öcsém [Fuss ap. Grisb. Iter n. 56], Rodna havasai [Baumg. 1. c] igy : 

 Ünökö [Brassai ap. FussBericht. 21)], Korongyis [Schur VSV. X. 144], 

 Galacz [Herbich Buc. p. V.], Mihajassa, Gergeleu, Obersia-Eebri [Porc! 

 Naseud. 177]. 



305. S. venosa Gilibert FI. Lithuan V. (1781) 165; Exerc. Phy- 

 tol. I. (1792) .303, sub Cucubalo. — [S. Cucubalus Wib. Werth. (1799) 

 241. — Cucubalus Behen L. spec. (ed. 1753) 414, — sed non Silene Be- 

 hen L. spec. (ed. 17.53) 418. — S. inflata Smith FI. Brit. H. (1800) 

 467. — Viscago Behen Baumg.''' En. I. 395. — S. Csereii Schur! En. 

 104; Phytogr. 132; Salzer Eeiseb. 81, 233; Porc. En. 10, —non 

 Baumg.! — S. saponariíEfolia Eohrbach Öst. bot. Zeit. XXIX. 73, — 

 non Schur En. 103]. — Kaszálókon, gyepükön, mezőkön az egész terü- 

 let mezei táján. Főkép széles levelű (a. latifolia Ptgl.) alakja gyakori ; 

 Eodna mellett az Izvor völgyben nagy ritkán piroslók is virágai, s ez 

 alak a S. Csereii Porc. En. 10, — non Baumg. 



30,5/i. S. Antilopum Vest Bot. Zeit I. (1843) 148 sub Cucubalo. — 

 [S. alpina Schur" ! Sertum n. 450 ; En 104, — non Lam. — S. maritima 

 Schur Sertum n. 450. — S. brachyantha Schur! Verli. sieb. Ver. 130. 



— Behenanthe inflata c) subalpina, o) subtriflora Schur Phytogi*. 131. 



— S inflata i^) pubescens Simk. Közlem. XV. 532]. — Havasaink 

 •sziklás magaslatain a S. Cucubalus-t helyettesíti, mel3'töl nagyobb 

 virágaival különbözik ; szára s levelei többé kevésbbé szőrösödök s ér- 

 desedők. — Valye-csepilor a Biharhegységben [!], Eetyezát havasok 

 [Simk. 1. c], Butván, Kepreriace, Árpás, Bucsecs [! Schur En. 104], 

 Királvkő[!] Ünőkö [Schur! VSV. X. 130]. 



305/c. S. alpina Lam. Dict. 11. (1786) 220 sub Cucubalo. — Ha- 

 vas vidékek mészkő törmelékén. — Skericza és Vulturésze Padságnál 

 [Simk. Album 182, 184], Dersán, Cibinjézer, Avrisel, Negoj, Domna- 

 völgye. Bullavölgye, Árpás és Fogaras havasai, Királykő, Bucsecs 

 [?rúss Trans. 10(')], Eodna havasai [Porc. En. 10]. 



306. S. Csereii Baumg.- ! En. Hl. (1816) 345. — [S. saponariaefolia 

 Schott in Eeichb. Germ.. Exs. IH. (1832) 824; Eeichb. Icones VI. f. 

 5121!, Schur! En. 103. — S. Schottiana Schur En. 103]. — Lösz- 

 dombokon s törmelékes napos mészkő hegyeken a mezei tájon. — 

 Maros-Sólymos szőlőhegyein Maros-Némethi felé !, Kecskedaga Szt- 

 Benedek [Baumg. 1. c], Govasdia hegyein Vajda-Hunyad mellett [!], 

 Ciötzenberg [Grisb. Iter n. 53], Bioczánal és Talmácsnál a Zood felé eső 

 lejtökön [Schur! En. 103]. 



307. S. Lerchenfeldiana Baumg.- En. I. (1816) 398. — [S. rupes- 

 tris Schur Sertum n. 455 ; En. 105 ; Hazsl. ! Közlem. X. 16, — non L., 

 cujusstirps genuina apud nos non ereseit. — UtS.rupestrisL.inalpibus 



