SILENE. 125 



Barcensibus crescat (Schur En. 105), — mystificatio est; talia mystifi- 

 cata solum specimira vidisse potuit cl. Rohrbach (Rolirb. Sil. 14-7)]. — 

 Gianitos havasaink szikla réseiben. — Retyezát hegységen a Zenuga 

 tónál s a Picsoru-kolcitluj hegvgerinczen [iHazsl. 1. c; Himk. Közlem. 

 XV. 53^2], Pareng. [Baumg."'Í. c], Burkács [Fuss Alt. Arch. II. H67], 

 öchusterresidenz Arpási havason [Schur En. 105], Vistea-mare felé 

 [Baumg. 1. c.j, Bráza kőszirté [Andrae Bot. Zeit. XI. 437 ; Kotschy 

 ZBG. ÚL 272]. 



308. S. Armeria L. spec. (ed. 1753) 420. — [S. Armeria Baumg.''' 

 En. I. 301». — S. compacta 13aiimg. 1. c. ex locis natalibus indicatis ; 

 Schur ! Yerh. sieb. Ver. X. 59 ; Barth ! Ai-ch. XV. lOS]. — Napos szik- 

 lás hegyoldalokon a mezei tájon ; sok helyt kertekben is tenyésztik. — 

 Csúcsa [! Freyn Közlem. XÜI. 120], Dragánvölgye Székelyó völgye a 

 Vlegyásza hegységben [!]. Kolozsvár [Landoz I. 4], Déva [!] a Sztrigy 

 mellékén Ganczágánál [Csató Erd. Muz. VI. 20], valamint Köalja-Ohá- 

 bánál [!], Székácsvölgye [Csató Székács 257], Nagy- Ápold [Schur VSV. 

 X. 59], Kis-Disznód [Ormay exs. !], Dersán,Zood, Vestény Verestorony- 

 szorosa, Giresau, Hermány, Dolmány [.'Fuss Trans. 105], Talmács 

 [Baumg. 1. c], Szt-Erzsébet [Schur En. 105], Nagv-Szeben [Andrae 

 Bot. Zeit. XI. 437], Asszonyfalva [Barth VSV. XVIEI 31], Medgyes 

 [Salzer VSV. Vn. 02], Segesvár, Homoród- Almás barlangja [Baumg. 1. 

 c]. Udvarhely [Szabó ap. Fuss Trans. 105], Brassó [! Barth Arch. XV. 

 108], Tusnád [! Baumg. 1. c]. Borszék [Schur! VSV. X. 154], Ditró 

 [Fuss Trans. 105], Déda a Felső-Maros mellékén [Walz. MNL.III. 66], 

 Közrészhavas [Salzer Reiseb. 641. Töpehegv Alsó-Rákosnál, Bükszád, 

 Málnás [!]. 



f 300. S. petraea W. et K. Icones tab. 164 (1803). — [S. saxifraga 

 Baumg." En. I. 398. — sed specimina in herbario ejus desunt]. — Re- 

 tyezát, Páreng [Baumg. 1. c.]. 



f S. fiavescens W. et K. Icones tab. 175 (1804). — [S. flavescens 

 Schur Sertum n. 459 ; En. 105, — sed ex locis indicatis in herbario 

 ejus lembergiensi deest.]. — Zám [Schur En. 105], Hunyadmegye 

 [Lerchenf. ex Schur 1. c.]. 



t S. linicola Gmel. [Remete : Schur En. 103] ; *S'. pendula L. 

 [Nagy-Szeben, Brassó: Schur Phytogr. 135] ; S. rallesia L. [Kolozs- 

 vár ! Landoz I. 4] ; sponte apiid nos non crescunt. — Vadon nem te- 

 remnek Erdélyben. 



310. S. conica L. spec. (ed 1753) 418. — [S. conica Baumg. ■' En. 

 I. 403. — S. conoidea Schur! Sertum n. 452; En. 105, — non L.]. 

 Szikár dombokon, mezőkön s töltéseken a mezei tájon. — Toroczkó 

 [Eresei törd. 148], Zám, Dobra és Déva közt [Schur En. 105], Maros- 

 Némethi, Maros-Sólymos, Morgonda [Baumg, 1. c], Reussen [Schur 

 En. 104), Kőhalom [Baumg. 1. c]. Szászrégen [Emerich ap. Fuss 

 Trans. 101]. 



311. S. Gallica L spec. (ed. 1753) 417. — [S. gallica Baumg. ;= En. I. 

 403. — S. anglica et S. silvestris Schur Sertum n. 432. — S. silvestris 

 SchurVerh. sieb. Ver. X. 123 ; En. 100 ; certe etiam Schott ap. Reichb. 

 Germ. Exs. 812. — S. vespertina Landoz I. 4 ; 11. 27]. — Szántók közt, 



