SILENK. 127 



ralis Baumg." En. 1. 402. — Viscago mollissima Baumg. ! En. I. 390, — 

 non W. etK. — S.pilosa Sclmr ! En. 100, — non Spr. — S. Italica Auct. 

 Trans. ! — non Pers. cujus stirps gennina floram mediterraneam so- 

 lum incolit]. — Napos cseriés dombokon a mezei tájon. — Meregyó 

 [Bielz VSV. III. 174], Koíozsvár! [Landoz I. 4], Torda hasadéka 

 [! Schm- VSV. X. 73], Székelykö [!], Eunk és Padság völgyei [Freyn 

 Közlem. Xin. 120], Skericza Padságnál [!], Csáklyaikö [! Barth VSV. 

 XIX. 144], Felső-Gáld hegyei, Kecskekő [! Baumg. 1. c], Déva, Haró, 

 Vajda-Hunyad [bőven!], Lepnsnik völgye a Eetyezát hegységben 

 [Csató Erd.' Muz. IV. 79], Hátszeg, Magyar-Brettye [Csató Erd. Muz. 

 VI. 10], Szászváros [Unver. ap. Fuss Trans. 103], Székácsvölgy [Csató 

 Székács 256], Hosszúaszó (Barth VSV. XVHI. 31], Talmács [Fuss 

 Trans. 103], Szurul, Kerczesora hegysége és Fogaras hegysége [Schur 

 En. 100], Brassó ! [Baumg. En. I. 402], Bucsecs, Kőhavas [Schur ! 

 En. 100], Csikszék, Háromszék ! [Baumg. En. I. 402], Borszék [Sclrur 

 VSV. X. 153], Tihucza [Fuss Arch. 390]. Alukás, Ditró, Besztercze 

 [Fuss Trans. 103], Strimbu hágó [Salzer Reiseb. 270], Rodna [Baumg. 

 En. I. 402], 8 egyáltalán Rodna-Naszód vidékén [Porc. En. 10], Töpe- 

 hegy. Hétfalu [!]. 



317. S. longiflora Ehrh. Beitr. VH. (1792) 144.— [S. longiflora 

 Baumg. =■' En. I. 398. — S. longiflora fi) juncea Otth. in DC. Prodr. 

 I. (1S24) 382. — S. longiflora var.) linearifolia Heuff. ! Zool. bot. 

 Ges. Vni. 72. — S. paliida Schur Sertum n. 444]. — Szikár napos 

 dombokon a mezei tájon. — Kolozsvár, Torda, Toroczkó [! Baumg. 

 1. c], Gerend, Záh [Eresei Törd. 148], Várfalva az Aranyos mentén [!], 

 Vidaj [Freyn Közlem. XHI. 120], Nagyenyed [Barth Ai-ch. XV. 108], 

 Déva és Kozolya hegyei [!], Csopea és Kó'alja-Ohába közt a Sztrigy 

 mellékén [Heuff. 1. c. ; Simk. Közlem. XV. 533], Szászváros [Unver. 

 ap. Fuss Trans. 103], Koncza [Csató Székács 256], Szászcsór, Kakas- 

 falva, Szt-Erzsébet, Dolmány, Szászujfalu [Fuss Trans. 103], Nagy- 

 Szeben [Andrae Bot.Zeit.XI. 437], Szehndek, Talmács, Boicza [Baumg. 

 1. c], Segesvár [Bielz Landk. 79], Keresd, Besső [Baumg. 1. c], Brassó 

 [Schur En. 102], Szászrégen [Eresei Törd. 148]. 



318. S. nutans L. spec. (ed. 1753) 417. — [S. nutans Baumg.* 

 En. I. 401]. — Napos cserjés dombokon, erdők szélén a mezei tájon, de 

 közlött termőhelyei nem biztosak mind, s legalább részben a S. dubia 

 Herhich-YQ vonatkoznak. — Kolozsvár [Baumg. 1. c], Gyulafehérvár 

 [Cserni Gyulaf. 29], Verespatak [Andrae Bot. Zeit. Xl. 437], Kov- 

 rágy és Bajesd közt a Sztrigy mentén, de csak gyéren, Kőalja-Ohába, 

 Brassó és Hétfalu vidéke, Tusnád [!], Szászváros [Unver. ap. Fuss 

 Trans. 104], Götzenberg, Nagy-Csűr, Nagy-Szeben, Szt-Erzsébet, 

 Szászujfalu [? Fuss Trans. 104], Medgyes, Kiskapus, Baromlaka, Kis- 

 selyk, Csicsóholdvilág, Hosszúaszó, Nagyekemező [Barth VSV. XVIII. 

 31], Segesvár, Nagv-Bunn, Kőhalom, Bonyha [Baumg. 1. c]. Kereszt- 

 hegy [Schur VSV."^ X. 159], Besztercze [Herzog Bistr. 13], Rodna 

 [Schur VSV. X. 123], Gáncs [Czetz Erd. Muz. VI. 21]. 



319. S. dubia Herbich FI. Bnc. (18.59) 388. — [S. Transsilvanica 

 Schur Öst. bot. Zeit. X. (1860) 181, — prius in Öst. bot. Zeit. VHI. 



SlMONKAi: Erdély flórája. ^-^ 



