130 MELANDRIUM. — LYCHNIS. 



8 innen egész Csúcsáig [!], Hidegszamos [Knapp exs. !], Torda hasa- 

 déka [SchiTr YSV. X. 73], Aranyos melléki hegyek Padságnál [!], 

 Székelykő [Simk. Album 177], Enyed és Toroczkó közt [Schur En. 

 106], az egész Biharhegységben : így Vidra, Nyegra, Szkerisora, Al- 

 bák. Szekatúra és Topánfalvánál [!], Verespatak [Janka ÖBZ. XVIU. 

 266], Bucsum-Cserbul Abnidbányánál, Vulkánhegy, Zám, Déva he- 

 gyei, Zalasd vize Vaj da-Huny adnál [!], Retyezát és Pareng hegység 

 [Simk. Közlem. XV. 533], Kereszténysziget hegysége és Kerczesora 

 hegysége [Schur En. 106],Freck havasai [Winkler ÖBZ. XVI. 45—46], 

 Árpás havasai [! Schur VSV. III. 85], Pojána a Keresztényhavas 

 alatt [!], Garcsinvölgy [!]. 



326. M. dubium' Hampe ap. Garcke FI. Deutsch. VI. (ed. 1863) 

 66. — [M. album-rubrum Gártner. — M. intermedium Schur''' En. 

 (1866), ex descriptione (ob petalis rubris) et ex Schur herb. lemb. ! 

 pro p.]. — Hegyvidékek erdeinek szélén. — Tusnád [Schur herb. 

 lemb. ! et Schur VSV. X. ISO], Kereszthegy [Schur VSV. X. 159]. 



327. M. subnemorale (album x nemorale) Simk. Term. Füz. X. 



(1886) 180. [M. intermedium Schur herb. lemb. ! et Schur En. 



106 pro p.]. — Hegyvidékek erdeinek szélén M. nemorale társaságá- 

 ban. — Hajtó hegy Nagyágnál, ( Isoka hegy a Lepusnik felett a Eetye- 

 zát hegvségben [!], Götzenberg, Árpás üveghutája [Schur herb. lemb. ! 

 et Schur En. 106]. 



Különbözik a 31. dubmmtó] fehér Dignoscitor a M. duhio petalis albis 



Bzirmai és szára s leveleinek egyenlete- et intlumento folíorum caulisque magis 



sebb mezével ; a M. albumtól rövid aequali ; a M. albo, fructu brevi, indu- 



termése, puhább ritkább és hosszabb mentő molliore sparsiore longioreque, 



meze, valamint szélesen tojásdad qiiam etiam foliis inferioribus laté ova- 



alsóbb leveleivel; végül a ^1/. rtibrum- tis ; a M. rubro, etil/, nemorali deni- 



tól és M. nemoraletól már termete, va- que jam habitn et fructibus dimidio 



lamint felényivel nagyobb terméseivel. majoribus. 



84. Lychnis L. gen. ii. 584. 



328. L Floscuculi L. spec. (ed. 1753) 436. — [L. Flos-CucuH 

 Baumg." En. I. 419. — Coccvganthe Flos-Cuculi Reichb. Germ. 

 Exc. III. (1832) 825. — Coccyganthe pratensis Schur En. 107]. — 

 Nedves réteken a mezei tájtól a havasalji tájig. — Kolozsvár [! Lan- 

 doz I. 4], Kukurbeta alatt a Biharhegységlaen [! Kern. ÖBZ. XVIII. 

 151], Vidra, Szkeiisora, Verespatak [!], Gyulafehérvár [! Cserni Gyulaf. 

 29], Mindszent, Felsö-Gáld, Csáklyaikö, Haró, Maros-Sólymos [!], 

 Déva [.'Téglás Tudósítv. I. 19], Oláh-Brettye a Sztrigy mentén [Csató 

 Erd. Muz. VI. 16], Szászváros [Unver. ap. Fuss Trans. 107], Szász- 

 sebes [Csató Székács 257], Nagyszeben, Nagycsűr, Giresau [Fuss 

 Trans. 107], Medgyes, Baromlaka, Hosszúaszó, Kisekemezö, Nagy- 

 ekemezö [Barth VSV. XVIII. 47], Segesvár [Fro. Schássb. 23], Ud- 

 varhely [Szabó ap. Fuss 1. c], Szászrégen [Emerich ap. Fuss 1- c], 

 Besztercze [Herzog Bistr. 13], Rodna és Gáncs vidéke [Czetz ! Erd. 

 Muz. VI. 17]. 



329. L. Coronariái, spec. (ed. 1753) 436 sub Agi-ostemma. — 

 [Agrostemma Coronaria L. ; Baumg.* En.I. 418]. — Erdők s csepöték 



