134 CERASTIUM. 



Eodna havasam ujabban senki sem In alpibus Eodnensibus recentius a 



találta (Porc. en, 1"2 ; Porc. Naseud 180); nemine lectum (Porc. Naseud 180); vul- 



a Bucsecsen a legközönségesebbnek gatissimum esse in alpe Bucsecs Freyn 



mondja (Freyu Közlem. Vm. 119), mely (Közlem. VHI. 119), sed certe errore, 



állítása azonban téves, mert én a Bucse- nam ego stiipem lianc in alpe Bucsecs 



csen gondosan kerestem, de nyomát strenue quaesivi, sed nullibi eam 



se láttam. vidi. 



34-1. C. alpinum L spec. (ed. 1753) 438. — [C. alpimim Baumg."'^ ! 

 En.I.4á3. — C. Transsilvanicitm Sclinr ! in (irÍHb.Iter n. 76; Schur En. 

 121 et lierb. leinb. !]. — Havasok sziklás füves legelőin helyenként bő- 

 ven. — Szurul [Baumg. En. I. 4-24], Burkács, Negoj [Fuss Trans. 121], 

 Árpás havasai [frequens ! Schur VSV. III. 85], Bráza havasai [Schur 

 VSV. n. 177], lűrálykő, Keresztényhavas [!], Bucsecs [! Fro VSV. VI. 

 200],Köhavas [Baumg. En. I. 424], Görgény-Kelemen havasok [Eresei 

 Törd. 100], Eodna havasai, igv: Korongvis, Stol, Galacz, Gemenea 

 [Baumg. l.'c], ÜnŐkő [Schur VSV. X. 131]'. 



341/6. C. glabrum Willd. spec. 11. (1799) 815 pro var. C. alpiniL. 

 — [C. acutifohum Schur! et C. petrosum Schur! En. 122. — C. alpi- 

 num [5) glabratum Wahlenb. FI. lapp. (1812) 136; AndríB='^ Bot. Zeit. 

 XI. 438 ; Porc. En. 12]. — Havasok sziklás helyein. — Királykő [! An- 

 drsB 1. c], Bucsecs [! Schur 1. c], Keresztényhavas [!], Unőkö [Porc. 1. c.]. 



Különbözik a C. alpinum L.-töl : Dignoscitur a C. alpino L. foliis 



keskenyebb s lándzsás leveleivel, me- angustioribus, lanceolatis, summnm ad 



lyek legfeljebb éleiken gyengén pilál- marginem ciliolatis ceteriim glabris. 

 .sak különben meztelenek. 



341/c'. C. lanatum Lam.Encycl. Meth.i. (1789) 680. — [C. villosum 

 Baumg. !^'' En. 1. 424. — C. laniferum, Schur ! En. 123. — C. triviale y) 

 alpigenum Schur in herb.Csató! Schur Phytogr. 149. — C. alpinum Csató 

 Erd. Muz. IV. 80, — ex ipso in Erd. Muz. VI. 39]. — Havasok sziklás 

 törmelékes helyein. — Piatra-arsze [Fuss Trans. 121], Retyezáthava- 

 sok [Csató Erd. Muz. IV. 80; Simk. Közlem. XV. 535], Pareng [! Csató 

 ap. Scluu- Phytogr. 149; Simk. I. c], Frumósza [Schur Phytogr. 149], 

 Szurul, Árpás havasai :!Fuss Alt. Ái-ch. II. 368], Albie. Domnavölgye 

 [Fuss Trans. 121], Bráza havasai [Schur VSV. II. 1 7 7] , Királykő [íKotschy 

 ZBG. m. 65, 275]. Bucsecs [! Baumg. 1. c] , Kereszténvhavas [!], Öcsém 

 [Schur ÖBZ. VHI. 22], Eodna havasain [Fuss ap. Grisb. Iter. n. 74], 

 igy az Ünökön [Fuss Ált. Arch. II. 368], a Laala tónál [Salzer Reiseb. 

 318], a Gemeneán [Baumg. 1. c], s a Korongvison iFuss Trans. 121]. 



341,(7. C. Soleirolii Ser. in Duby Bot. 'Gall. (1828) 87. — [C. 

 squalidum Eamd. exs. Bili. 2227 ; Fuss''' ap. Grisb. Iter n. 74. — C. alpi- 

 num 5) glutinosum Koch. — C. microphjdlum Schur! En. 123 et herb. 

 lemb.] — Havasaink sziklás törmelékes helyein. — Zenoga tónál a 

 Eetyezát havasokon [Simk. Közlem. XV. 535], Podricsel [Schur 1. c], 

 Fogaras havasai [Andr» Bot. Zeit. XI. 438], Királykő, Bucsecs, Kő- 

 havas [!], Öcsém [Fuss! ap. Grisb. Iter n. 74]. 



342.C. Arvense L. spec (ed 1753) 438. — [C. arvense c) Baumg.''' 

 En. I. 423. — C. arvense caleicolum Schur! Phytogr. 153]. — Mező- 

 kön, sziklás helyeken, a mezei tájon. — Csúcsa [Freyn Közlem. XIII. 

 119], Kolozsvár [Landoz II. 28], Toroczkó [Csató! ap. Schur 1. c. sub 



