138 STELLARIA. — HOLOSTEUM. — MOEHRINGIA. 



mezei tájon. — Berethalom [Bartli exs !], Oláhfahi a Hargitta hegy- 

 ségben [Barth ! ap. Schur 1. c.]. 



Teimete és csészéje olyan mint a Habitu et structura calycis cum 



Stellaria gramineaé, melytől teljesen Stellaria graminea L. congruit, sed ab 



meztelen s pillátlan élü murvái és ea distinguitur : bracteis foliisqixe om- 



leveleivel kiUonbözik. niuo ecillatis, glabris. 



35:2. S. uliginosa Miur. Prodr. Goett. (1770) 55. — [S. uliginosa 

 Baumg.- En. I. 4()(i. — S. fontana Wulf. in Jacq. Coll.I.(1786) 327. — 

 Larbrea bracteata Schur Sertum n. 514]. — Forrásos erdős hegylej- 

 tőkön a hegyi tájon. — Kolozsvár [Landoz II. 28], Eesinár [Schur En. 

 115], Árpás havasai [! Schur VSV. ül. 85], Lövete [Baumg. ap. Fuss 

 Trans. 119] és Oláhfalu [Barth exs. !] a Hargitta hegységben; Kukoj- 

 szás a Büdösnél és Eodna hegységén (Baumg. En. I. iOC], Tömös 

 [Borb. ÖBZ. XXXV. 76]. 



var.) Transsilvanica Porc. • 11. — Rodna hegységének fövénye,:) 

 helyein [Porc. 1. c.]. 



90. Holosteum L. gen. n. 104. 



353. H. umbellatum L. spec. (ed. 1753) 88. — [H. umbellatum 

 Baumg." En. 1. (i5. — H. Heuffehi Wierzb. in Reiclib, Icones V. 

 (1841) 34 fig. 4901. r-!, item in Flora XXV. (1842) I. 264. — Vidi hu- 

 jus specimen originale ad «Versecz" ab ipso Wierzbickio lectum, quod 

 cum icone et dessriptione in Reichb. 1. c. optime congruit, — sed 

 nulla nóta, ne varietate quidem a stirpe Linnaei diffei-t. Linnaeus nam 

 stirpem suam in Spec. ed. II. p. 130 «in Europae australis arvis» indi- 

 cat, et ad eam jam in Spec. ed I. p. 88 iconem Morisonii «Lychnis gra- 

 minea hirsuta umbellifera Moris. hist. 2 p. 546 f. 5 t. 22 f. 46 !» citat, 

 — in qua icone plánta, nostrae omnino similis glandolosoque pilosa de- 

 lineatur]. — Megmunkált talajon, parlagokon s vert falakon a mezei 

 tájon. — Kolozsvár Landoz I. 4]], Zám, Déva, Piski, Vajda-Hunyad[!], 

 Bácsi a Sztrigy mellékén [Csató Erd. Muz. VI. 16], Székácsvölgy 

 [Csató Székács 257], Szászváros [Unver. ap. Fuss Trans. 117], Kisto- 

 rony [Schur En. 114], Eeussen, Nagyszeben, Szt-Erzsébet [.'Fuss Trans. 

 117], Medgves [Salzer VSV. VI. 94], Hosszúaszó, Kis Ekemező [Barth 

 VSV. XVlil. 47], Segesvár [Fro. Schássb. 23], Sóakna [Fuss Trans. 

 117], Besztercze [Herzog Bistr. 13], Sajóvölgve a Naszód vidékén 

 [Porc. En. 11]. 



91. Moehringia L. gen. u. 494- 



354. M. muscosa L. spec. (ed. 1753) 350. — [M. muscosa Baumg.* 

 Ed. I. 338]. — Hegyvidékeink sziklás törmelékes helyein a mezei táj- 

 tól az alhavasi tájig. — Kolozsvár [Landoz I. 4], Tordahasadéka 

 [! Schur VSV. X. 74], Székelykő Toroczkónál s az Aranyos melléke 

 Padságnál [!], a két Aranyos hegyvidéke a Biharhegységben [! Kern. 

 ÖBZ. XVIII. 183], Vulkánhegy Ábrudbányánál, Boicza az Érczhegy- 



