MOEHBINGIA. — ARENARIA. 139' 



ségben[!],Zalathna, Gyulafehérvár, Csáklyaikö [FussTrans. 115], Felső- 

 Gáld [Barth VSV. XIX. Ii5], Kecskekö [! Schur VSV. X. G7J, Pono- 

 rics a Sztrigv mentén [Csató Erd, Muz. VI. 16], Ketyezáthegység 

 [íCsató Erd. 'Muz. IV. 80), Kercesori üveghuta (Fro. VSV. VH. Iá3], 

 Töpe és Ürmöstöpe Alsó-Kákosnál, Czenkhegy Brassónál [Baumg. 1. 

 c], Zernyest hegyei [!], Bucsecs [Freyn Közlem. XIII. 1 1!>], Tömöspa- 

 taka [Schur VSV. X 108], Kőhavas [!], Büdös [Schur ÖBZ. VIII. 187], 

 Szt-Anna-tó [Schur VSV. X. 195], Öcsém [Schur ÖBZ. VIII. 22], Ditró 

 [Fuss Trans. 115], Borszék [Salzer VSV. VII. 53], Curatiel alhavas 

 Eodna vidékén [Porc. En. 11]. 



t M. polygonoides Wulf. in Jacq. coUect. I. (1786) t. 15 sub Are- 

 naria. — [M. polygonoides Schur" Sertnm n. .503, et herb. lemb. ! ex 

 alpe Kii-álykö, — sed nec ego nec alii stirpem lianc ibidem observare 

 potuerunt]. — Havasok szikla réseiben. — Ivirálykő, Bucsecs [Schur 

 En. 113]. 



355. M. pendula W. et K. Icones I. tab. 87 (1801) sub Arenaria. — 

 [Arenaria pendula W. et K. ; Baumg." Mant. 4:2]. ■ — Délnyugati- 

 Erdély erdős sziklás helyein a hegyi tájtól a havasalji tájig, trahit, 

 gi-anit és mészkő sziklákon. — Nagyág [Fuss Bericht 28], Eetyezát 

 hegységben a Lepusnik völgyében, a Zenoguczáu és Picsoru-Kolculuj 

 gerinczen [Simk. Közlem. XV. 534] s a Serpeluj havason a Piomán- 

 Zsil felett [Baumg. Mant. 42], Tyema hegység Hunyadmegyében 

 [Sternh. Sieb. 26], Présbe, Falckenstein Zood mellett [Fuss! in 

 Baumg. Mant. 42], Prehodistye a Verestorony szorosnál [Fuss Trans. 

 115], Talmács [Schur En. 1 13], Freck havasai [Winkler ÖBZ. XVI. 46]. 



356. M. trinervia L. spec. (ed. 1753) 423 sub Arenaria — [Are- 

 naria trinervia L. ; Baumg." ! En. I. 407. — Stellaria dichotoma 

 Baumg. ! En. I. 405, (non L.) est status fructiferus]. — Szőlők közt, 

 erdők utain és korhadó fatörzsein a mezei és hegyi tájon. — Kolozs- 

 vár [! Landoz I. 4], Bányabükk [Freyn Közlem. XIII. 119], Torda 

 [Eresei Törd. 7.5], Gyulafehérvár [! Cserni Gyulaf. 28], Tótfalu [!], a 

 két Ai-anyos hegyvidéke a Biharhegységben [! Kern. ÖBZ. XVIII. 

 183], Eetyezátheg3^ség [íHazsl. Közlem. X. Ki], Kis-Disznód, Götzen- 

 berg, Nagy-Csűr, Nagyszeben, Szt-Erzsébet, Talmács [Fuss Trans.. 

 115], Árpás hegysége [! Schur En. 113], Medgyes, Kis-EkemezŐ 

 [Barth VSV. XVÍII. 47], Brassó, Lövete [Baumg. ! Én. I. 405], Öcsém 

 [Schur ÖBZ. VIII. 24], Szászrégen [Emerich ap. Fuss Trans. 115], 

 Rodna-Naszód vidéke [Porc. En. 11], Gáncs [Czetz Ei-d. Muz. VI. 11]. 

 Teszla[!]. 



9i2. Arenaria L. gen. n. o6í). 



357. A. serpyliifolia L. spec. (ed. 1753) 424. — [A. serijyllifoha 

 Baumg.''- En. I. 408. — A. Marschlinsii Schur ! Sertum n. 507 ; En. 

 113,- — non Koch. — A. spliferocarpa Czetz! Erd. Muz. VI. 11. — 

 A. viscida Schur Verh. sieb. Ver. X. 67. — A. leptoclados Borb. Öst.. 

 bot. Zeit. XXXV, 76, — vix Guss. Syn. II. 824]. Szántókon, parlago- 

 kon, legelőkön, a mezei tájtól az alhavasi tájig, az egész területen. 



