140 ARENARIA. 



358. A. multicaulls L. Syst. (ed. X. 1759) 1034. — [A. miűticau- 

 lis Baumg.^'^ Eu. I. 407. — A. ciliata Baumg. En. I. 408 ; Schur En. 

 113 pro p. ; Fuss Trans. 1 10, — non L.. cujus stirps genuina in Eu- 

 i'opa orientali non nascitur]. — Havasaink füves kövecses legelőin. — 

 Bucsecs [Banmg. 1. c] így annak Csobotja nevű magaslatán és az Omu 

 csúcson bőven [!], Eodna havasain : így a Stol, Galatz és Gemenea ha- 

 vasokon [Baumg. 1. c. — sed Porcius ibidem recenter non vidit : Porc. 

 En. 11]. 



359. A. biflora L. Mant. (1 767) 71. — [A. biflora Baumg.- ! En. I. 

 407. — A. multicaulis Schur Verli. sieb. Ver. ül. 85 ; Schur En. 

 1 14, — ex herbario ejus ! — A. ciliata Schur En. 1 14 pro p. — Alsi- 

 nanthe biflora Schur Sertum n. 490, — non FenzlJ. Havasaink szaka- 

 dékos köves lejtőin. Plaju-czeri a Frecki havasokon [Fuss ! VSV. XX. 

 10)9], Frumosza Negován-mare, Burkács [Fuss Trans. 116], Szurul, 

 Yurfu-Kocsilor és Vurfu-Farkasuluj [Baumg. 1. c], Negoj, Kerczesori 

 havasok [! Fuss Trans. 110]. Árpás havasai [bőven !, Schur VSV. HL 

 85], Bráza havasai [Schur VSV. H. 177]. 



359/6. A. Transsilvanica Simk. Term. Füz. X. (1806) 180. — [A. 

 rotundifolia Borb.- Math.-Term. Értesítő 1882 p. 1, — non MB.]. — 

 Bőven a Királykő napos sziklás keleti lejtőin főkép a Vleduska felett, 

 továbbá a Csukáson és a Pirosicán [!]. 



Termetére az A. biflora L-hez ha- Habitu A. biflorae L. simiUs, a qua 



sonló, a melytől hülönbözik szélesebb cliö'ert : foliis latioribus et rotundate 



és kerekdeden elliptikus levelei, több- ellipticis, cymis plerumque 3—6 floris, 



nyíred — (> virágii bogernyője, és hegye- et sepalis acutioribiis. 



sebb csésze-leveleivel. E notis diagnostieis A. rotundifoliae 



Az A. rotundifolia M. B. taur. cauc. M. B. taur. cauc. I. 343 in plan- 



I. 343 jellegei közül a mi növényünkre tam nostram non quadrant se- 



nem illenek rá a következők : quentes : 



«fólia perfecte orbiculata, glaberrima, vix basi ciliata. Pedunculi. . . . sub 

 prima bifurcatura pari foliorum eaulinis consimili. Calycina foliola subulata. 

 .... Septembri florentem légi.» 



A mi növényünk levelei ugyanis leg- Fólia nempe stirpis nostrae ad sum- 



feljebb szélesen elliptikusoknak mond- mum laté elliptici dici possunt, et apice 



hatók, és csúcsuk kis hirtcltn kiemclke- subito apiculata sünt; deinde fólia 



désben végződik ; továbbá levelei sze- nostrae sünt papillosa et basin versus 



mölcsösek és tövük felé bőven pillásak ; abunde ciliata ; fólia inűma cymam in 



bogernyöjéuek két legalsó levélkéje volucrantia suut anguste lanceolata, 



keskeny lándzsás s így a szárlevelekhez itaque foliorum caulinorum dissimilia; 



nem hasonló; a csészelevelek nem sepala non sünt subulata, sed láncolaté 



árhegyüek, hanem csak lándzsás hegye- acuta ; denique stirps nostra .Julio flo- 



sek ; végül növényünk júliusban virit s ret et mensis Augusti fine jam fructi- 



augusztus végén már egészen érett bus maturis gaudet. 

 termésű. 



f A. gra7idifiora AH. ped. H. 113. — [A. grandiflora Schur" Ser- 

 tum n. 510]. • — Árpás havasain a Kepreriaczén [Kiadni ap. Schur 

 En. 114]. 



360. A. graminifolia Schrad. Hort. Gotting. I. (1809) 11, tab. 5. 

 — [A. graminifolia Baumg.'" En. I. 411. — Sabulina procera Pieichb. 

 Germ. Exc. HL (183^) 787. — Eremogene procera Eeichb. Icones 

 V. (1841) tab. 220 f. 4924]. — Szénamezőkön füves, nyilt lielyeken a 



