loS HYPERICUM. 



kezdve az egész liavab lánczolaton a Eiliarig és Kukiirbetáig [.'Kern. 

 ÖBZ. XVIII. űíí], Szleveju-mare a Paveng liegységben [Simk. 1. c], 

 Bnrkács, Pornmbach havasai. Negoj. Picsori-popi [Fuss! Trans. 133], 

 Domna völgye [Fvo. VSV. VU. H<»]. Árpás havasai [höven ! Schur 

 VSV. III. 8.5], Tevicza [! Fuss Alt. Arch. II. 3S]], Bráza havasai 

 [Bchur VSV. II. 17G]. Királykő, Bticsecs [Schur Eu. 13:2J. Keresztény- 

 havas [!], Öcsém [Schur! ÖBZ. VIII. -2^2] Ünőkö [Fuss VSV. V. 98], 

 Korongvis [Schur VSV. X. 144] és Eodua többi havasai iPorc. En. 

 \% Cziblesz [Bielz ap. Schur VSV. I. 101]. 



421. H. umbellatum A. Kern. Öst. bot. Zeit. XIII. (I8(i3) 144 et 

 247. — [H. Eicberi Baumg.- ! En. 11. 389, — non Vili.]. — Sziklás 

 nyilt erdők szélein a hegyi tájon. ■ — Piatra-Strrcu hegy Vidránál a 

 Biharhegységben [! Kern. 1. c]. Vulkánhegy Abrudbányánál [!Baumg. 

 1. c], — mindkét helyen elég bőven. 



i H. Baumgartenianum Schur" En. (18G6) 133. — Brassó mellett a 

 Keresztényhavason [Baumg." ex Schurl. c.]. — Videtur species propria, 

 sed ex frustulo solitario manco in herbario Schurii lembergiensi, vix 

 extricanda. Habitu H. umbellati simillimum, a quo verum differt ; 

 caule lineis duobus argute elevatis, e foliorum costa decurrentibus, 

 per omnia internodia notato ; foliis quoad formám iis H. umbellati 

 congruentibus, sed guttis pellucidis dense punctatis ; calycis laciniis 

 oblongo-lanceolatis, dense ciliatis, ciliis tenuibus du.plo quam in H. 

 umbellato longioribus. In H. umbellato Kern. laciniaj calycis anguste- 

 lanceolatffi in acumen sensim angustatae, ciliaí earum remota?, breves 

 crassasque sünt. 



422. H. montanum L. FI. Suec. (1755) 26G. — [E. montanum 

 Baumg.'' En. 11. 390. — H. pulchrum Baumg. herb. ! et Baumg. En. 

 391, — non L. — H. pulchrum Cserni GyiTlaf. 29]. — Hegyvidékek 

 lombos erdeiben és cserjés helyein a mezei tájon. — Dragán-völgye a 

 Vlegyásza hegységben [!], Beles hegy [Baumg. 1. c], Hidegszamos 

 [Bielz VSV. III. 190], Kolozsvár [Landoz I. 5], Koppand hasadéka és 

 Torda hasadéka [Wolíf MNL. I. 57]. Ajtón, Bányabükk, Muntyele- 

 niare hegység [Freyn Közlem. XIII. 121]. Kecskekő [Schur VSV. X. 

 GG]. Felsö-Gáld [Bartli VSV. XIX. 141], Tibor, Tótfalu [!], Mamuthegy 

 Gyulafahérvárnál [! Cserni 1. c]. Vidra a Biharliegységben [Kern. 

 ÖBZ. XVIII. 244], Szászváros [Unver. ap. Fuss Trans. 134], Kisdisz- 

 nód, Nagydisznód, Götzenberg, Talmács [Fuss 1. c], Zood [Fuss Ali 

 Arch. II. 381], Morgonda, Lesses, Segesvár [Baumg. 1. c], Medgyes, 

 Hosszúaszó, Kisekemező [Barth VSV. XVIII. 50], Brassó, Keresztény- 

 havas, Köhavas [! Baumg. 1. c], Öcsém [Schur VSV. X. 1(J4], Piodna- 

 Naszód vidéke [Porc. En. 12], Gáncs [Czetz Erd. Muz. VI. 16]. 



423. H. hirsutum L. spec. (ed. 1753) 786. — [H. hirsutum 

 Baumg.''' En. H. 391]. — ErdŐs eserjés helyeken a mezei tájon. — 

 Kolozsvár [Landoz I. 5], Kolos, Boós, Berkenyes [Freyn Közlem. 

 XIII. 121], Torda-hasadéka, Aranyos melléki hegyek Padságnál, Szé- 

 kelykő, Csáklyaikő völgye Benedek felett, Nagyenyed [!], Gyulafehér- 

 vár [Cserni Gyulaf. 29] és Tótfalu annak közelében [!], Vidra és Szke- 

 risora a Biharhegyeégben. Boicza az Erczhegységben, Zám, Vajda- 



