löO CtKRANIUM. 



Priszlop, Bulla vízesése [Fuss Trans. 137], Domna-völgye [Fro. VSV. 

 VII. Ií2(5], Árpás havasai [bőven! Schur VSV. III. 85], Bráza ha- 

 vasai [Schur VSV. II. 176], Kiralykö [! Andra; Bot. ..Zeit. XI. 439], 

 Bucsecs [! Schur En. 135], Keresztény havasok [!], Ünőkö [Schur! 

 VSV. X. 131], Korongyis [Schur VSV. X. ÍM], s Rodna többi havasai 

 [Porc. En. 13], Köhavas, Teszla, Csukás [!]. 



A G. silvaticumtól különbözik havasi A G. silvatico L. difiért tam statioue 



termőhelye, valamint mezével, mely alpiua,quamiudumentopetiűlorumcau- 



hátrafelé irányzott odafekvö merev, és lisque canesceute, e pilis rigidis, eglan- 



mirigytelen szőrökből áll s szárát és le- dulosis, reversis adpressis constante. G. 



vélnyeleit szürkéilökké teszi. Linné a silvaticum a Linnaeo (spec. a. I. p. 



G. siívaticumot Éjszak -Európa erdeiből 681) in «Europas borealis silvis» indi- 



jelzi, s azon példányai, melyeket catur ; et specimina a cl. Nymán apud 



Nymán Stockholm mellett szedett s a Stockholm lecta. iconique in FI. Dau. 



melyek a FI. Dan. Ií24-ik ! rajzával tab. 1:24! optime congrua, tam figura 



teljesen egyeznek, úgy levélalakjokkal foliorum quam iudumento totae plantte 



mint mezőkkel a mi növényünktől a nostra stirpe discrepant : habent nam 



feltűnően elütnek : mert száruk, levél- caulem, petiolos foliorum, peduuculos 



nyeleik, kocsánaik és csészéik, mirigyes, cHlycesque pilis giandulosis patulis 



berzedt s puha szőrökkel vaunak meg- moUibus breve hirsutos. 



rakva. Strips geuuiua G. silvatici L. nec in 



A typikus G. silvaticum L. sem a Carpatos nec in Austriae subalpi- 



Kárpátokban, sem Ausztria havasaljain nis provenit ; specimina G. silvatici 



nem fordul elő; a Eiesengebirge, a ex «Kiesengebirgc» ! «Tátra»! «Buko- 



Tátra, a Bukovinai havasok, és az alsó vina» ! «Schneeberg in Austria infe- 



Husztriai Schueebergen szedett G. silva- rori» ! omnia, liabitu indumentoque 



ticumok mind az erdélyi G. alpestre-vel caulis et petiolorum cum G. alpestri 



egyeznek mezükben s termetükben. transsilvauico congruunt. 



427. G. pratenseL. spec. (ed. 1753) 681. — [G. pratense Baumg.='= 

 En. II. 21)2. — G. silvaticum Baumg. En. II. 291 et Auct. Trans. pluri- 

 morum quoad plán tam campestrem. — G.valdepilosum Schur En. 137]. 



— Gyümölcsösökben, nedves kaszálókon, a mezei tájon. — Kolozsvár 

 [Baumg. 1. c.j, Torda-hasadéka. Szind gyümölcsösei, Enyedi-hasadék, 

 Nagyenyed. Mindszent, Padság, Abrudbánya. Kerpenyes, Topánfal va[!]. 

 Vidra a Biharhegységben [! Kern ÜBZ. XVIII. 279], Gyulafehérvár 

 [Cserni Gyulaf. 30], Tótfalu [!], Euss a Sztrigy mellékén [Csató Erd. 

 Muz. VI. 17], Szászváros [ünver. ap. Fuss Trans. 137], Székácsvölgy 

 [Csató Székács 258], a Frumószára vezető utón [var.) subalpinum : 

 Schur En. 136], Kisdisznód [Schur En. 137], Nagycsűr, Nagyszeben, 

 Szászujfalu [! Fuss Trans. 137], Ladámos [!], Medgyes, Szászivánfalva, 

 Monora, Tür, Mikeszásza [Barth VSV. XVTU. 50], Segesvár, Kőhalom, 

 Brassó [Baumg. En. 11. 291], Törcsvár völgyeiben [! Freyn Közlem. 

 XTTT. 123], Besztercze [Herzog Bistr. 15], Eodna-Naszód vidéke [Porc. 

 En. 13], Záh tavánál [!], Sepsi-Szt-György [!]. 



428. G. palustre L. amoen. IV. (1759) 323. — [G. palustre Baumg.- 

 En.n. 291.— G.nmbrosmn Czetz ! Erd. Muz. VI. 15. — G. silvaticum 

 Czetz ! Erd. Muz. VI. 15]. — Nedves árnyas helyeken a mezei tájon. 



— Csúcsai völgy Nagysebesnél [!]. Kolozsvár [Landoz I. 5], Torda- 

 hasadéka, a Csáklyaikö alatt, Benedek, Mindszent, Eiusor-völgy Ma- 

 lomviz felett [!], Nagyszeben Szászujfalu [Fuss Trans. 138], Giresau, 

 Freck, Szkoré [!], Medgyes, Baromlaka, Nagyselyk, Csicsóholdvilág, 



