l'iíi ACER. STAPHYLLEA. 



450. A campestre L. spec. (ed. 1753) 1055. — [A. campestre 

 Lerchenf.''= ap. Ziegler De Ee Bylv. 27 ; Baumg. En. I. 336. — A. Aiis- 

 tiiacum Tratt. Arcli. tab. 6. — A. molle Opiz]. — Erdős cserjés he- 

 lyeken, gyepükön, az egész terület mezei táján; ültetvényekben is 

 gyakori. — Változik szőrösödő és meztelen terméssekkel; többé- 

 kevésbbé szőrösödő, és többé-kevésbbé kerekített karélyú levelekkel. 



451. A. Tataricum L. spec. (ed. 1753) 1054. [A. tataricum Ler- 

 chenf.''' ap. Ziegler De Re Sylv. 27. — A. cordifolium Bavimg. En. I. 

 337]. — Közép- s Dél-Erdély gyepüin, cserjéseiben, lombos erdeiben, a 

 mezei tájon bőven. ■ — Kolozsvár [ILandoz. I. 5], Berkenyes [Freyn Közi. 

 Xni. 122], Tordán s az egész megyében [Eresei Törd. 173], Nagy- 

 enyed, Bilak [bőven ü, Gvulafeliérvár [! Reckert ap. Fuss VSV. XV. 

 126], Déva [bŐven ! Téglás Tudósítv. I. 19], Vajda-Hunyad, Telek, 

 Govasdia [!], Hátszeg [Csató Erd. Muz. VI. 16], Szászváros [Unver. ap. 

 Fuss Trans. 136], Szerdahely [Csató Székács 257], Kis-Ludas, Vizakna 

 [Fuss 1. c], Szászcsanád, Monora, Hosszúaszó, Mikeszásza, Csicsó- 

 holdvilág. Kis- és Nagy-Ekemezö [Bartli VSV. XVIH. 50], Medgyes 

 [Salzer VSV. VI. !)6], Segesvár, Bonyha [Baumg. 1. c] Berethalom 

 [Salzer Eeiseb. 181, Mikefalva TFussl. c], Brassó [Frevn Közlem. XIII. 

 122], Hétfalu hegyvidéke [!]. 



f Acer Negundo L. ; Aescidus Hipjwcaiítanum L. ; Ae. rubiciinda 

 DC. ; Pavia fiava L. : coluntur. — A két elsőt széltében, a két utóbbit 

 pedig csak helyenként tenyésztik, ültetik. 



Ii21. Staphyllea L. gen. n. 270. 



452. S. pinnata L. spec. (ed. 1753) 270. — [S. pinnata Lerchenf.- 

 ap. Ziegler De Re Sylv. 28 ; Baumg. En. I. 265], — Cserjésekben, er- 

 dőkben a mezei tájon. — Kolozsvár [! Landoz I. 5], Torda-hasadéka 

 [Wolfi" MNL. I. 58], Záh, Mező-Szengyel [Eresei Törd. 72], Gyulafe- 

 hérvárt a Mamuton [! C^erni Gyulaf. 32]. Déva hegyein a Kozolyáig [!]. 

 Govasdia [! Bielz VSV. XX. 41], Ganczága, Szt-György-Válya a Sztrigy 

 mellékén [Csató Erd. Muz. VI. 1 7], Szászváros [Unver. ap. Fuss 143], Szé- 

 kácsvölgy [Csató Székács 258]. Szt-Erzsébet [Lerchenf. L c]. Nagycsűr. 

 Talmács [Fuss! Trans. 143], Holzmány, Morgonda, Segesvár, Nagybun 

 [Baumg. 1. c.]. Medgyes [Salzer VSV. VI. 95] Szászcsanád [Fuss Trans. 

 143], Baromlaka, Csicsóholdvilág, Nagyekemező [Barth VSV. XVIII. 

 51], Berethalom [Salzer Reiseb. 18], Brassó [Lurtz VSV. VII. 7], Öcsém 

 [Schur VSV. X. 178], Besztercze [Herzog Bistr. 16], Gáncs [Czetz. 

 Erd. Muz. VI. 21], Hétfalu hegyvidéke [!]. ' 



i Vitis rinifeni L. spec. [ed. 1753) 2(»2. — [V. Labrusca Auct. 

 Trans., — non L. — V. silvestris Gmel FI. Bad. I. 543]. — A maga- 

 sabb hegyvidékeket kivéve egész Erdélyben nagyban tenyésztik, vala- 

 mint a l'itis laciniosa L. spec. (1 763) 293-t, vagyis a Petrezselyem sző- 

 lőt. Legjelesebbek a Gyulafehérvári [igy a Rózsamáli] és a Küküllö- 

 melléki borok. 



t Ampelopsis quinqnefoUa L. spec. (1753) 202 sub. Hedera. — 

 Kedvelt felfutó dísznövényünk. 



