H)^ 



l!25. Genista L. geu. n. So9. 



4GÜ. G. procumbens W. et K. Icones II. tab. ISO (iSÜi). — [G. 

 procumbens Baumg." En. II. 321. — G. diffusa Schur Sertum n. (J34 ; 

 En. 14-0 ex loco natali !, — non G, diffusa Willd. spec. Ui^, — cujus 

 stirps íloram mediterraneam inhabitans cum Spaiiio decnmbente Hőst 

 Syn. 38S est identica, et a nostra plánta jam foliis ■ — excepto mavgine 

 ciliato — legnminibnsqne glabris evidenter differt]. — Verőfényes 

 köves dombokon a mezei tájon. — Karácsonyfalva, Homoród- Almás, 

 Töpehegy Alsó-Rákosnál [Baumg, 1. c], Brassó hegyei [! Schnr En. I i3]. 



401 , G. pilosa L. spec. (ed. í 7.53) 710. — [G. pilosa Baumg. • En. IÍ. 

 S'-I'i]. Verőfényes köves dombokon a mezei tájon. — Gyulafehérvár 

 [Cserni Gyulaf. 31], Karácsonyfalva [Baumg. herb. !], Morgonda, Kő- 

 halom, Ujsinka [Baumg. En. II. 322]. 



t G. Bihariensis Kern! Öst. bot. Zeit. XVIII. (1868) 344.— 

 A Biharhegység bihari oldalán a Tataroeán és a Piatra-munceluluion 

 [Kern. 1. c.]. 



íü2. G. spathulata Spach. Pievisio Gen. in Ann. Sciens. Nat. IIL 

 (1845) 128—120. — [G. triangularis Baumg.- En. 11. 320, — non 

 Willd. — G. Transsilvanica Schur En. (1806) 144. ■ — G. sericea Schur 

 Sertum n. 641, En. 144 (non Wulf,), — ex loco natali. — G. Lydia 

 Auct. Trans., — non Boiss]. — Verőfényes köves dombokon a mezei 

 tájon. — Torda-hasadéka [! Wolff MNL. I. 58], Csombordi szőlők [Csató 

 MNL. I. 39], Egerbegy, Gerend, Magyarbénye, Balázsfalva [Barth ! 

 Arch. XV. 108], Dobra, Déva, Vajda-Himyad, Hátszeg [Baumg. 1. c]. 

 Nagyapóid, Talmács [Fuss Trans. 149], Kisdisznód [Fuss ap. Grisb. 

 Iter n. 1]. 



463. G. Oligosperma' AndrfB. Bot. Zeit. XI. (1853) 440 pro var. 

 G. tinctoriae. — [G. tinctoria var. alpina hirsuta Schur* Verh. sieb. 

 Ver. II. 176. G. rupestris, G. incubacea, et G. alpicola Schur! En. 

 (1866) 145. — G. Sigeriana Fuss! Trans. (1866) 149. — Stirps nostra 

 longe abest a G. depressa MB. Taur. Cauc. III. íi'A) (idest G. tetragona 

 Bess), - — ramis floriferis multi-snlcatis, et ovariis leguminibusque 

 glabris]. — Havasok sziklás füves helyein, honnan azok előhegyeire 

 is leszáll. — Hátszegi havasok [Baumg. exs. ! in Fuss herb. et. Fuss 

 Trans. 149], Pareng havasok [Barth exs!], Piatra-ré Porcsesdi havas, 

 Szurul, Csörte [Fuss ! 1. c], Bráza kőszirté [Andrae 1. c], Árpás hava- 

 sai, Fogaras havasai, Czenkhegy Brassónál ! [Schur! En. 145], Csukás 

 [! 1700met. s. m.]. 



464. 6. tinctoria L. spec. (ed. 1753) 710. — [G, tinctoiia Ler- 

 chenf.' ap. Ziegler De Ee Sylv. 30; Baumg. En. II. 320. — G. cam- 

 pestris Janka! Linn. XXX. (1859) 562. — G. Halleri Salzer Eeiseb. 

 323, — nec alior.]. — Kaszálókon, mezőkön, erdők szélén az egész te- 

 rület mezei táján. 



1 Nóta. Differt a G. tinctoria : florencli tempore praecociore; floribus evidentei- 

 majoribus ; caiile lineis elevatis angulato, decumbente, ranuilos erectos proferente ; 

 inflorescentia foliosa ; bracteis decrescentibiis, foliornm canlinonim similibus. 



