171 



Iti'i. Cytisus L. íren. u. xll. 



4ü'». C. alpinus Mill. Dict. 11. (17N5) 70:2. — [C. Laburnum 

 Baiimg.'" En. II, .346, ex loco natali, et ex lleicb. Germ. Exc. 111. 5:25, — 

 nam specimen in lierbario Baumgartenii deest. ■ — C. angustiíblius 

 Möncb]. — Pareng hegység havasalji erdÖi [Banmg. 1. c], Árpás ha- 

 vasai [Schnr En. 146]. 



f C. Lahurnnm L. íVequens coHtur. — Tenyésztik. 



470. C. nigricans L. spec. (ed. 1753) 7.3í). — [C. nigricans 

 Banmg.* En. II. 347. — C. nigricans var. a"astrn]is Freyn Közlem. 

 Xni. Ii27, - — vix Kerner]. 



Közönséges az egész terűlet mezei Vulgáris iu tota regioné campestri. 



táján. Szikár dombokon apróbb ter- Iu collibus siccis miuor et indumento 



metií és selymesebb mezű ; e varietas magis sericeo évadit, ha?c varietas 



nevei : C. nigricans (i) sericeus Roch- nominatur : C. nigricans p) xeriams 



ban. (18:28) á, solum nomen; Roch. ap. Rocli.-ban (18á8) á (solum nomen) ! 



Andrae Bot. Zeit. XI (1853) 440; vagyis Roch. ap. Andrae Bot. Zeit. XI (1853) 



C.atratns Schnr ! Eu.( 1866) 147! vagyis 440, ^ewC. atrattis Schur! En. (1866) 



C. nigricans a) parvifolia Schur ! ser- 147, seu C. nigricans a) parvifolia 



tum n. 647, solum nomen. Schur ! sertum n. 647, (solum nomen). 



471. C. albus Hacquet Reis. I. (1790) 49. — [C. leucanthus W. et 

 K. Icones 11. tab. 132 (1803) ; Baumg.^'- En. 11. 348. — C. mirophyl- 

 Ins Janka Linn. XXX. 563, — vix Boiss Diagn. Ser. n. 11. 2, p. 5. — C. 

 obvallatns Schur herb. ! En. 1471. — Napos dombokon, utak mentén 

 a mezei tájon bőven. • — Kolozsvár [! Baumg. 1. c.]. Apahida [!]. Kolos 

 PjOÓs, Botorom és Virágosvölgy [Freyn Közlem. XIII. 128], Torda. 

 Gerend [! Eresei Törd. 166], Nagyenyed [! Csató ap. Kern. Schedae n. 

 805], Nagyenyed [! Csató ap. Kern. SchedíB 111.2]. Felvincz, Mind- 

 szent, Benedek, Tibor, Bilak, Déva, Maros-Sólymos, Zám [!], Dobra 

 [Baumg. 1. c], Haró mellett a pankotai liegyeken [Simk. ap. Kern. 

 Schedaa III. 2], Vajda-Hunyad, Telek [!], Szászváros [Unver. ap. Fuss 

 Trans. 152], Alkenyér [!], Nagyszeben, Szt-Erzsébet, Nagycsűr [!Grisb. 

 Iter n. 5], Szászujfalu, Hermány, Giresau, Vestény [Fuss! Trans. 152], 

 Nagvselyk, Hosszúaszó, Monora, Medgves [Bartli ! VSV. XVIII. 65], 

 Segesvár [Baumg. 1. c], Baróth [Borb. ' ÖBZ. XXXV. 76], Udvarhely 

 [Szabó ap. Fuss Trans. 152], Brassó [Schur En. 147], Élőpatak és 

 Szemerja közt [!], Csik-Szt-Domokos [Schur ÖBZ. VlII. 24], Maros- 

 Vásárhely! [Kovács ap. Eeichb. Icones XXII. 12], Rodna-Naszód vi- 

 déke [Porc. En. 14], Csicsó-Hagvmás [Czetz Erd. Muz. VI. 14]. 



47 l/ö. C. paliidus Schrad. in DC. Prod. n. (1825) 1,55. — [C. 

 austriacus Lerchenf."' ap. Ziegler De Ee Sylv. 30 ; Baumg. herb. ! et 

 Baumg. En. II. 348 ; nec non Auct. Trans. ! — C. Heuftelii Schur ! 

 En. 147 ; Fuss Trans. 152. • — non Wierzb. — C. banaticus Grisb. Iter 

 (1852) 292 n. 4]. — Napos dombokon, utak mentén, a mezei tájon. — 

 Kolozsvár [Landoz I. 6], Torda [Eresei Törd. 166], Nagyoklos a Sztrigy 

 mellékén [Csató Erd. Muz. VI. 17], Székáesvölgy [Csató Székács 258], 

 Kelnek [Fuss 1. c. sub C. Heuffelii], Szt-Erzsébet [! Ziegler 1. c; Grisb. 



